4 
trakter, än andra \äxter. Emot att tillägga vandrin¬ 
gen stort inflytande talar också det factum, att i forn- 
verlden de olika Flororna varit sinsemellan mera öfver- 
ensstämmande, än nutidens, faslän det dä fanns mindre 
land, troligen endast öar, — således pä en lid dä all 
dylik vandring var omöjligare. Icke heller står nu för 
liden Flarornas öfverensstämmelse eller olikhet i förhål¬ 
lande till lättheten eller svårigheten af denna vandring, 
fastän dennas verkan ej kan misskännas, t. ex. i den fat¬ 
tigdom pä växler, som visar sig på små frän fasta landet 
aflägsnade öar. Till och med i afseende pä sådane land¬ 
sträckor, der intet hinder finnes för vandringen, t. ex. 
mellan Frankrikes veslkust och Ural, skulle del förefalla 
underligt alt antaga, det denna stora sträcka skulle hafva 
legat sä godt som öde, ända tills de gemensamma arterna 
slutat sin vandring från den ena ändan af denna stora 
slätt intill den andra, eller från midten till hegge ändarne. 
När man fasthäller begreppet om en stamplanta för 
hvarje arts otaliga individer, sä synes man förbise, alt 
artbegreppet dock ej kan bibehållas för de lägsta växter 
och djur, såsom Lichener, Alger, växtdjur (Phytozoer), 
och alt till och med bland de utvecklade växtformerna 
(kanske också djurformerna) artbestämningen ofta beror 
på hvarje naturforskares individuella uppfattning. Mot an¬ 
tagandet af flere framkomst-ställen för växterna strider 
ej heller den omständigheten, att med hänsyn till dägg¬ 
djuren sådant svårligen kan uppvisas, ja att mycket talar 
deremot, t. ex. att Amerika och det gamla fastlandet icke 
hafva någon art gemensam, alt i Irland ej finnas harar, 
mullvadar, m. fl., pä Möen inga mullvadar, liksom ock 
alt de flesta engelska Reptilier saknas i Irland; ly lika¬ 
som vi hafva sett, att de blad- och blomlösa växterna 
snarare återfinnas i aflägsna länder än de med blommor 
försedda, så kan man nog antaga, alt de fullkomligaste 
djuren svårligen och kanske alldeles icke ursprungligen 
kund e framkomma pä flera ställen. 
Möjligen skall delta blifva tydligare genom ett enda, 
mera detaljeradt exempel. Forbes, en förtjenslfull en¬ 
gelsk författare, som behandlat delta ämne och utgår frän 
antagandet af en stam-växt såsom ett axiom, söker all för¬ 
klara, hvarifrån de brittiska öarne hafva erhållit sin nar- 
