7 
förhållanden, t. ex. de amphiba växterna eller sädane 
växter, som hafva en form för skuggan och en för ljuset. 
När torfmossor uttorkas, så försvinna efterhand Primula 
farinosa^ Drosera-arterna; Andromeda poUfolia, Sckeuchzeria 
o. s. V., men de ombildas ej till nya arter. När skogen 
afrödjes, sä försvinna omsider Anemone nemorosa, Hepa¬ 
tica triloha, Oxalis acetosella o. s. v., men blifva ej till 
nya arter. Vid sjöars uttorkande kunna Näckrosen, Sa¬ 
gittaria, Stratiotes försvinna, men ombildas ej. Mot nya 
arters framkomst talar också hvad som visar sig, när land¬ 
sträckor, som förut ej varit bevuxna, få växtlighet. Så¬ 
ledes, när hafsbotten uppdämmes till land, så är det ej 
nya arter, utan växter från den närmaste kusten, som in¬ 
taga den växtlösa jorden; alldeles på samma sätt är det, 
när nakna lavaströmmar efterhand beklädas af växter, eller 
korall-öar höja sig öfver hafsytan, och småningom erhålla 
en vegetation. Vid sistnämnde tillfälle finner man, som 
det synes, i början blott sådane växter, hvilkas frön kunna 
ditföras af hafvet, neml. Kokospalmens, hvars frukter äro 
väl danade till att föras med strömmen och bevaras i 
vattnet. Derföre äro sådane öar, i synnerhet när de äro 
isolerade, särdeles fattiga på arter, såsom f. ex. Keeling— 
ön sydvest från Java enl. Dar v in, samt flera dylika öar 
i Söderhafvet enl. Ch a miss o. — Samma orsak må det 
väl tillskrifvas, att vegetationen på vidsträckta alluvial-bild— 
ningar — hvilka beständigt fortsättas — är, om icke 
fattig, dock högst trivial, d. v. s. utan egendomligheter. 
Sorn exempel kunna anföras Nildalen, Lombardiet eller 
också Holland. 
Af dessa skäl anser jag det för högst antagligt, om 
ock ej fullt bevisadt, att inga nya arter nu uppstå. 
5. En tredje hufvudfråga, som framställer sig, är: 
om uppkomsten af den nuvarande växtverlden försiggått på 
en gång, eller skett småningom efter hvartannat. 
Mycket synes mig tala för det sista alternativet. — 
Jordens yta blef ju först småningom, elter åtskilliga höj¬ 
ningar, tjenlig för växter att gro deruppå, och beskaf¬ 
fenheten af jordgrund och klimat var ju olika i olika 
delar af jorden; och det är dock sannolikast att antaga, 
det hvarje växtart ursprungligen framkom på det eller de 
ställen, hvarest förhållanderna voro de mest gynnsamma. 
