kunna anses såsom högt utvecklade växtgrupper. Der- 
emot framvisa hvarken de kronbladslösa femlalsväxteriia 
eller tretalsväxlerna någon familj, som i fjellen spelar en 
betydlig rtlle, ännu mindre någon, som framträder med. 
egendom liga former. De till dessa grupper hörande alp- 
växter äro blott repræsentanter för bekanta tyska former. 
Jemföres på samma sätt den lappska eller^ hvilket 
är detsamma, den Skandinaviska fjellfloran med den öfriga 
skandinaviska floran, så få vi, enligt Hartmans Flora, föl¬ 
jande talförhållanden; 
Skandinavien. 
Lappland. 
Blomsterlösa 
.03 
.03 
Tretalsväxter 
Felutalsväxter 
.26 
.31 
utan krona 
.08 
.09 
med krona 
.63 
.55. 
Geognosterna antaga, att Skandinaviens fjell äro äldre 
än alperna. Men nu finna vi, alt den lappska floran, 
som tillika är Skandinaviens fjellflora, mera närmar sig 
fornverldens, ty de blomsterlösas talförhållande Ur större, 
de kronbladslösa femlals-växternas något större, de med 
blomkrona försedda femtals-växterne betydligt mindre. 
Framdeles skall man, genom att jemföra Lapplands eller det 
Skandinaviska fjell-landels Flora med alpernas, i anseende 
till talförhällanderna mellan de stora grupperna finna en 
större inbördes afvikelse Un mellan alperna och Tyskland, 
Skandinavien och Lappland, oaktadt alpernas och den 
skandinaviska fjell-florans öfverensstämmelse är långt större, 
— när man fäster afseende vid Florernas habituella ka¬ 
rakterer samt familjer, släglen, ja arter — än den, som 
äger rum mellan dessa och motsvarande lägre länder och 
än det efter klimat-förhållanden borde vara. Delta blir 
tydligare genom alt till en sammanfatta de ofvan anförde 
tabellerna; 
Fornverlden 
Blomsierlösa 
Före Kr. 
.81 
Efter Kr. 
.02 
Tyskl. 
.02 
Tretalsväxter 
06 
.13 
.21 
Femt aisväxter 
Utan blomkrona 
.12 
.45 
.08 
Med blomkrona 
.01 
.40 
.69 
Alp. 
Skand. 
Lappl 
.02 
.03 
.05 
.16 
.26 
.31 
.04 
.08 
.09 
.78. 
.63 ' 
.55, 
