46 
axillen eller i sjelfva vinkeln deraf. Detla blad forblifver 
oförändradt och antager icke formen af något särskilt 
blomskärm. 
Skaftet eller pedunklen på dessa kalkar är, såsom 
nyss är nämdt, mycket kort, men dock lydligt skildl ifrån 
stammen, och derföre ' särskilt att märka, emedan på det 
samma sitta 2 bracteoler eller små blomskärm (fig. 1 b) 
på hvardera sidan om skaftet, d. v. s. till höger och 
venster, ungefär så som bracleolerne sitta på en Erica. 
Dessa bracteoler äro lika till formen och af samma stor¬ 
lek med de kalkbladen, som sitta på sidan, och hvarmed 
de äro nästan parallela. De vända, alldeles olikt andra 
bracteoler, icke spetsen utåt emot periferien, utan inåt 
emot stammen, liksom alla 4 kalkbladen. 
Hela den fyrbladiga kalken har nemligen en egen 
ställning; den neniL att den vänder sig, icke såsom hos 
andra blommor utåt, utan inål emot stammen, samt så¬ 
ledes ryggen utåt. Denna ställning gör, att det främre 
eller periferiska bladet är störst samt hvad man kallar 
gibbosum^ krokryggigl. De 2 på sidan sittande äro min¬ 
dre, och det bakre eller axila är minst. 
Alla 4 bladen i kalken (fig. 4) äro af samma form 
som stjelkbladen, smala och långspetsiga, ehuru mycket 
mindre. Det periferiska eller främre, största och gibbösa 
bladet är mest 1^ linea långt; det är äfven mycket bre¬ 
dare, än de öfriga, af hvilka det bakre eller axila är 
minst. 
Räknar man bracleolerne till kalkbladen, sä kan man 
förklara författarens olika uppgift om än 4, än S, än 6 
blad, uti hvad Wahlenberg kallat twyo/wcrwm, men bra- 
cteolerne sitta tydligen i en lägre krans, än kalkbladen, 
och äro dessutom parallela, icke alternerande dermed, så 
alt man måste antaga 2 skilda bracteoler och 4 kalkblad. 
Kalken är perenn och qvarsitter sedan den deruti 
inneslutna embryonidien affallit (fig. 1). Man ser således 
alltid flera kransar af tomma kalkar i flera afsatser på 
slamsljelken, dä deremot den krans af kalkar, som sitter 
i spetsen ensam, innesluter embryonidier, (fig. 2 och 5) 
hvilka således efter hvarje växlperiod, sannolikt hvart år, 
affalla. 
