184 
A 
väfnad öfvergår lill parenchymalisk, desto tydligare fram¬ 
träda i midten genomskinliga trädar, bvilka qvarblifva i 
sitt cambialtillstånd och beteckna vägarne föi- de blifvande 
kärlen. Dessa bilda sig sedermera i trädarnes inre delar, 
genomlöpa bela bladet ocb nedgå till det underliggande 
cårnbium, 'i hvars inrcvde småningom skilja sjg från bvar- 
andra ocb nedstiga rakt mellan de urspiungliga kärlen. 
Likasom de primära bladen äro äfven de öfriga ofvantill 
utbredde till en skifva, i midten sammandragna till blad¬ 
skaft ocb nedtill sammanvuxna till stam, ocb skilja sig i 
intet annat från colyledonerna, än deruti, alt cambii- ocb 
kärltrådarne ej äro till ett förenade, utan, nedsänkte i 
det första internodium, löpa skiljde mellan deltas trådar, 
tills de slutligen med dem nära förenas. 
Medan dessa bladämnen således utveckla sig till bJad 
utskickas genom cellförökning till form af en liten sljelk 
den s. k. punctum vegetationis, b varifrån de äga. sill ur¬ 
sprung, ocb i densamma bafva alla de enskildta bladens 
väfnader sin fortsättning, och kärlknippena, huru många 
de än må vara, rangera sig i en cirkel, omgifven af cam— 
bial-väfnaden, alldeles såsom i cotyledonernas ofvan be- 
skrifna internodium. Af den del af väfnaden, som små¬ 
ningom böjer sig mellan de nya bladen, bildas en ny 
punctum vegetationis. 
Så är plantans andra led färdig, liksom den första 
delbar i tvenne likartade hälfter der ingen skillnad i inre 
sammansättning finnes mellar) den nedre sammanhängande 
(stjelkdelen) och den öfre delade (bladen) delen. Ocb på 
samma sätt fortgår nu tillväxten, nemligen så, att mellan 
de secundära bladen ocb vid bladskaftens skillnad toppen 
af det nya canibialröret bildar en ny punctum vegetationis. 
Märgen, som uppstått der de primära kärlknippena löpa 
ålskils från bvarandra, forlsältes beständigt genom den 
nya leden mellan de secundära kriippena under cambii— 
hjessan, som fortfarande höjer sig. Dock bör anmärkas, 
att de följande, bladparen utvecklas i hastigare progres¬ 
sion än de secundära ocb tertiära i förhållaiule till de 
primära, så alt man stundom ser på ett terminal-cambium 
sitta flera bladpar, de mindre naturligtvis omgifne af de 
större ocb äldre. 
