202 
den yppigaste vegetationen. Här finner man enstaka bo¬ 
ningar (s. k. Bauden), hvars innevånare, på samma gång 
de af pligt och till förtjenst äro värdshusidkare, väl för¬ 
sedda med alla de så fasta som flytande läckerheter, hvilka 
de talrika resande kunna önska sig, äfven drifva en vidt 
utgrenad boskapsskötsel, till följd hvaraf det ymniga göds¬ 
landet i hög grad bidrager att framkalla den vegetationens 
yppighet, hvartill för ölrigt det från de öfre regionerna 
iiedflytande vattnet lemnar så rika anledningar. Jemte 
Calamagrostis Halleriana, Phleum alpinum, Aira cæspitosa 
och vanligare gräs bilda« dessa bördiga ängar till största 
delen af Polygonum Bistorta, som årligen sås; och det är 
hufvudsakligen här som Aconitum Napellus, Bartsia alpina, 
Hieracium prenanthoides, paludosum och auranliacum, Phy- 
teuma spicatum, Epilobium alpinum. Rumex alpinus, Ra¬ 
nunculus lanuginosus och aconilifolius, Potentilla aurea, 
Viola biflora. Crepis grandiflora stå blandade med Solidago 
virgaurea, Juncus squarrosus, Galium sylvestre, Arnica 
montana och Myosotis cæspitosa. Emedlertid är det först 
när man lemnat dessa ännu om odling vittnande nedre 
trakter som man på fjellets allt brantare uppstigande 
sidor möter alpvexterna i all sin egendomlighet. Dessa 
fjellsidor äro antingen jemna och rundade sluttningar 
från den ofvanliggande släta kammen nedemot trädgrän¬ 
sen, eller ock vidöppna fördjupningar, Schluchten kalla¬ 
de, från hvars ofta af en liten vattensamling (Teieh) 
betäckta botten fjellsidorna, nakna, klippfulla och här och 
der i klyftorna snöuppfyllda, tvärt stupa ned från Ijell— 
platåen. Af dessa Schluchten, Gruben eller, då de äga 
en större dal-lik utsträckning, Grunde kallade, förekom¬ 
ma pä norra (den Schlesiska) sidan såsom de i botaniskt 
hänseende märkvärdigaste: der kleine och der grosse Teich 
samt die kleine och die grosse Schneegrube, och pä den 
södra (Böhmiska) sidan der Riesen- och Aupengrund, die 
Meizergrube och der Elbgrund. Vegetationen är här 
allestädes temligen likartad, i somliga rikare, i andra fram¬ 
visande en och annan mera egendomlig art. Der kleine 
Teich t. ex., som är den vestligaste af de pä Schlesiska 
sidan befintliga insänkningarne, är i detta hänseende bland 
de intressantaste. De ofvanifrån mot den i djupet lig- 
