229 
till de förra och de sednare årens. Denna deras tidiga 
blomning var väl ock orsaken, alt de om hösten emot 
vanligheten tidigt borlgingo. — Vintern 1847—1848 
var högst ”mill” och vacker, hvaraf flera species änder, 
en del dufvor (Columba oenas L.), hämflingar m. fl. (jvar- 
stannade. Vid nyårsliden 1848 kunde man plocka, der 
snön bortsmält, Viola tricolor. Stellaria media. Lamium 
furpureum, Senecio vulgaris och äfven Draba verna. —■ 
Från medlet af Juni till mot slutet af Augusti regnade 
det nästan dagligen, vanligtvis från middagstiden till af¬ 
tonen; följden af regnandet under rågens blomning var 
att rågaxen blefvo »Irappiga» och fulla af mjöldrygor. 
Hösten (från slutet af Aug. till December månad) utmärk¬ 
te sig genom en ofantlig mängd ekorrar, som öfverallt 
svärmade omkring, den ena skaran efter den andra, tills 
dess de nästan försvunno. 1839 sågos de sist i en så¬ 
dan mängd. — Snö föll först d. 3 Nov. under N.V. vind., 
— Vintern 1849 var äfvenledes ganska vacker, Ahl och 
hassel blommade mot slutet af Februari. Asp och vide 
i början af Mars. Den 13 Okt. snögade det som först 
pä hösten under N.N.O. vind. I medlet af Nov. blom¬ 
made Uosa rubigin. temligen allmänt, då samma buske 
äfven hade mogen frukt. Sidensvansar funnos här godt 
om under vintern 1830. I första dagarne af Febr. korn¬ 
mo tranor och starar. Ormar sågos ute i medlet af må¬ 
naden. Flyttfoglarne återkommo ganska tidigt, men väx¬ 
terna dröjde mera än vanligt -— så att d. 28 April man 
knappt kunde finna mera än Veron, hederæfolia, agrestis 
et triphyllos, Cory dalis fabacea, Ranunculus Ficaria, Ane¬ 
mone nemorosa et hepatica, Draba verna. Den 3 Maj: 
Bellis perennis, Veronica polita, Salix capræa; den 8; Viola 
canina et tricolor, Lithospermum arvense. Primula veris, 
Holosteum, Equisetum arvense etc. — Sommaren har va¬ 
rit ganska torr, så att vattenbrist yppats på flera håll.. 
0 
