253 
sanguineum frnn Oland, jemnförde med dem från Småland 
: aro till ulseendet ofta yllerst olika; från förra stället ljus— 
' gröna, till sljelk och bladflikar högst spensliga, glatta, 
blommorna mycket mindre, Ijiisröda — då från det sed-* 
j nare de äro brungröna, 2 å 3 gånger gröfre, ludna, 
! med stora och mörkröda blommor; Jasione montana är 
vid Kalmar oftast öfver alnshög, blomhufvudet nästan 
dubbelt större, alltid uppratt sljelk, dä den Öländske 
knappast 1 qVarter hög, nedböjd etc. — Samma infly¬ 
tande finna vi den äga pä djuren: har arne på Öland aro 
alltid vida mindre och spensligare än de i Småland, 
o. s. V. 
Oaktadt Ölandsformationen i visst fall är så tryckan¬ 
de för växtligheten, framstår der en del växter långt fro¬ 
digare än annorstädes, t. ex. Orchideæ, jemförde med dem 
frän Småland eller det öfre Sverige. Såsom exempel vill 
jag anföra Orchis sambucina, enligt exemplar från Oland 
och Roslagen. 
Herha Oelandica, 
Herba Roslagiensis. 
Caule 8—10 pollicari. 
Foliis acutuisculis, lanceo- 
latis. 
Spica oblongo-ovata. 
Floribus 8—20. 
Caule 3—4 pollic. 
Foliis obtusiusculis lineari-lan- 
ceolatis 1. lingulatis. 
Spica sub-capitata. 
Floribus septem. 
Midt emellan dessa stå Smålands-exemplar. Detta 
enstaka exempel angifver det allmänna förhållandet. — 
Hagtornet (på Smälandssidan såsom buske) förekommer 
stundom såsom ganska stort träd. Primula veris L. 
luxurierar ofta så att den blir långt större än Pr. elatior 
Jacq. och då äfven flore prolifero, i hvilket utseende den 
är ganska vacker. »I lundarne ölvergår vegetationen ofta 
till veklighet.» 
Kalkjorden tyckes ock inverka på^växtligheten pä an¬ 
nat sätt. Farn. Primulaceæ förekommer der nästan alltid 
utan stängel, gräsen blifva oftast vivipara., o. s. v. Växt- 
färgerna förbytas t. ex. blå i ljusröd eller hvit, gul i 
ljusare etc. — Alvaren äger, utom det att alpiskt inverka 
pä vegetationen, äfven olika inflytande på olika växter: 
