255 
Vi hafva dock .ej funnit skal atl erkanna denna Jena— 
Flora vara af nagon synnerlig belydelse, ännu mindre tro 
den komma atl verka reformerande inom den slags bota¬ 
niska litteratur, h vartill den borer. 
Anmärkningsvärdt är det att finna ett arbete, gilladt 
ocb förordadt af den emot allt hvad växtgeografi heter 
så ytterst fiendtlige och gycklande Schleiden, likvissl till 
sin väsendtligaste del utgöras af flerfaldiga allmänna be¬ 
räkningar, jemförelser och betraktelser öfver de vegetativa 
förhållanderna inom det lilla Jena-områdetI Sedan neml. 
förf. i en Vorbericht redogjort för de bearbetningar man 
i detta hänseende redan äger, samt för den plan (^ch de 
moliver, som vid det nu ifrågavarande ledt honom — 
neml. att i enlighet med Schnitzleins och Urickhingers »die 
Wegetations-Verbältnisse der Jura- und Keuperforma— 
tion im Vornilz- und Allmuhlgebiet» lemna en redogö¬ 
relse för de vegetativa mornenterna i Jenas omgifningar, 
för att ijena såsom en förelöpare till en utförligare be¬ 
handling af hela Thiiringens växtlighet — följer den ät 
Florans växtgeografiska framställning egnade l:sta delen. 
Då det är tydligt, att hvar och en af dessa mänga special- 
floror af större eller mindre omfattning, hvilka särdeles i 
Tyskland följa så tält på hvarandra, endast genom några 
speciellare phytographiska iakttagelser, samt hufvudsakligen 
genom den noggrannhet, hvarmed de upplysa och i sam¬ 
manhang med redan kända analogier ställa den ifrågava¬ 
rande traktens växtgeografiska förhållanden, tillvinna sig 
något värde, skola vi åt denna afdelning egna en när¬ 
mare uppmärksamhet, särdeles som det torde befinnas, att 
den — liksom sin nyss anförda mönsterbild — på ett 
särdeles lämpligt sätt indelar och behandlar de hithöran¬ 
de fakla och deraf dragna resultater. 
Afdelningen sönderfaller i 5:ne hufvuddelar: 1) Jord¬ 
ytans fysikaliska förhållanden; 2) Jena-Florans statistik 
och 3) Jena-Florans fysiognomi. l:sla hufvuddelen re¬ 
dogör för a) områdets läge, storlek och gränser, b) dess 
oreografiska förhållanden — nemligen höjdförhållanden i 
allmänhet, öfversigt af höjderna och geognostiska förhål¬ 
landen — c) dess hydrografiska förhållanden (floder och 
småsjöar); d) klimatet, under titlarne: klimateriska förhål- 
