Ytterligare ora Rubus idæus L. 
41 
andra i Europa förekommande växter. Vi tro, àtt äfven 
denna invändning vid en närmare betraktelse skall visa 
sig kraftlös. 
Ty sådana växters förekomst i Europa låter förklara 
sig på’ tvänne olika sätt. Antingen hafva de från Nord¬ 
amerika spridt sig öfver gamla verlden eller äro de af- 
komlingar af tertiärtidens flora. Senare tiders paleonto- 
logiska undersökningar hafva nämligen bragt i dagen det 
faktum, att ett omisskänligt sambandi förefinnes mellan de 
särskilda geologiska periodernas vegetationer, så att ännu 
i vår tid växtformer qvarlefva, som haft sin tillvaro redan 
under den tertiära tiden eller som med en hög grad af 
sannolikhet kunna betraktas såsom förändrade afkomlin- 
gar af den periodens flora. Man har vidare trott sig finna, 
att de särskilda flor or, som nu finnas på jorden, stå med 
hvaraiidra i samband genom tertiärflorans element (jämfr. 
V. Ettingshausen, zur Entwicklungsgeschichte der Vegeta¬ 
tion der Erde i Sitzungsber. der Ak. der Wissensch. i 
Wien) och att denna senare floran, sådan den varit i Eu¬ 
ropa, har sin närmaste motsvarighet i den vegetation, som 
ännu lefver i det tempererade Nordamerika. 
Skulle — hvilket var mitt andra alternativ — denna 
art ursprungligen kommit från Nordamerika, mot hvilket 
Lange anmärkt, att denna art är mycket sällsynt i Nord¬ 
amerika, så bör ej detta antagande så förstås, som om 
den kommit från denna verldsdel i den form, hvari den 
nu uppträder i Europa, utan att den härstammar från 
någon ännu därstädes lefvande art eller från någon utdöd 
form, som äfven gifvit upphof åt de nordamerikanska 
Hubij som ännu hafva närmaste slägtskapen till B. idæus. 
Ej häller kan jag i det af hr Lange åberopade för¬ 
hållandet, att B. idæus redan af de gamle var känd så¬ 
som växande i Europa, finna något allvarligt bevis mot 
min åsigt om denna växts ursprung. Ty hvilken oändligt 
liten tid i skapelsens historia bildar icke den tidrymd. 
