Literatur-öfv'^ersigt. 
51 
mÅ;eZ-sågade, något vigglika, under glandelfria, starkare 
håriga an hos concinna; foderbladen starlet glandulosa. 
Växer i Norra Halland f. ex. nära Särö öch flerest. i 
Släp och Tölö socknar. 
H. tomentélla Lem. f. scleropliylla (= R. sclerophylla 
Stz. Studier och Bidrag). Glatt form; blott bladskaften 
håriga och starkt glandulosa; småbladen glatta, täml. 
tjocka, smalt ovala, mycket spetsiga, mycket djupt och 
tvärt dubbelsågade, på undre sidan sparsamt glandelbä- 
rande; blomskaften glatta; nyponen och foderbladen glatta, 
de senare utdragna och mot spetsen afsmalnande. Habi¬ 
tus mellan tomentella och en Sepiaeé. Stift glatta. Ble¬ 
kinge; Ronneby, Karlshamn och Elleholm. Hit hör äfven 
enligt Christ en form från Kullaberg i Skåne. 
It. ahictina Gren. f. pycnocephala Christ, identisk 
med den från Jura, med glatta blomskaft. — Samlad uti 
Frillestad socken i Skåne ®). 
It. ruMginosa L. f. fallax Stz Studier och Bidrag. 
Liknar den schweiziska umhellata Leers : den svenska 
formen är mycket storväxt och rikblommig, obetydligt hå¬ 
rig, med skenbart icke olikformiga taggar saint glatta 
nypon och enstaka glan dier på bladens öfre sida. 
Af Sepiacece finnes B. inodora Fries, med korta och 
något håriga stift samt tämligen stora småblad. 
Af Villosce förekommer på Kullaberg i Skåne It. po¬ 
mifera Herrm. f. Jurana Christ. — Af B. mollissima Fr. 
öfverensstämma våra former med de schweiziska utom i 
det att de nordiska formerna ofta i alla delar äro något 
större samt något mindre glandulösa. — En mycket ut¬ 
märkt form är f. glahrata Fr. (Stz Bidrag p. 41.), nästan 
hårlös, obetydligt glandulös, med tunna blad och något 
olikformiga taggar (med svaga till nålborster degenere- 
5) Denna har jag icke skilt från E. tomentella, med hvilken 
den är närmast beslägtad. Jfr. Christ Die Ros. d. Schweiz och i 
Flora 1874. • 
