52 
Literatur-Sfversigt, 
rande taggar) samt tämligen långskaftade, små och run¬ 
dade nypon. Habitus af följande. 
R. commutata Stz. En ganska egendomlig form af 
gruppen Villosæ, med krökta tämligen grofva taggar samt 
små och smala småblad ; utom de mer eller mindre ludna 
bladskaften glatt, med talrika glandler på bladens undre 
sida, tunnare bladparenkym, finare, mindre sammansatta 
sågtänder; blomskaften ganska långa; nyponen som hos 
mollissima rundade. Den förhåller sig till. den typiska 
mollissima, enligt Christs åsigt, såsom Friburgensis Lagg. 
Pug. till pomifera. — Växer vid Asarum i Blekinge ®). 
Till denna förer Christ oriktigt en uti Skatelöfs socken i 
Småland växande form, som jag sändt under namn af B. 
mollissima glabrata. Den har undertill knappt glandu- 
lösa småblad, hvilka äro bredare och större än hos B. 
commutata, samt sparsamma till nålborster degenererande 
taggar. Denna småländska form är otvifvelaktigt en glatt- 
bladig B. mollissima och skiljer sig i flere afseenden än 
de af Christ anförda från B. commutata, t. ex. i afseende 
på nypon och foderblad samt bladskaftens beklädnad. 
Den öfverensstämmer i dessa afseenden helt och hållet 
med B. mollissima. 
Midt emellan Villosæ och Tomentosæ står en form, 
som jag tils vidare kallat B. tomentosa var. albiflora 
(Studier p. 39), men hvilken Christ benämner R. Scheut- 
zii. Den är sparsammare hårig än Tomentosæ annars pläga 
®) Nyponen likna vida mer dem hos R. umbelliflora, hvilken 
den i alla afseenden kommer närmast. Med R. mollissima är 
slägtskapen vida mindre. Den skulle t. o. m. kunna betraktas 
såsom en glatthladig R. umbelliflora. Nyponens beskaffenhet skil¬ 
jer lätt mollissima- och tomentos a-form er. Foderbladen äro 
hos commutata ej samstående efter blomningen, utan utböjda, 
men kvarsitta täml. länge på de broskartade (ej köttiga) nypo¬ 
nen. På grund af sin likhet med samt med afseende på karak¬ 
terer måste den anses närmast beslägtad med R. umbelliflora. — 
Helt annat är förhållandet med formen från Skatelöf i Småland, 
