80 
v, F. Holm. En resa i Lappland och Norge. 
ligt ojämna; de yngre bladen på undre sidan finludna, de 
äldre nästan glatta; grenar 1—2 qvarter långa, krypande 
ofvan jord, glatta och rödbruna. Växten öfverensstämmer 
till storleken och växtsättet samt bladens storlek med S. 
ovata, bladen likna i öfrigt på ett i ögonen fallande sätt 
dem hos S. polaris, af hvilka båda arter denna form möjli¬ 
gen kunde vara hybrid, eller kanske af och 
På samma växtlokal, som den beskrifna växten, fun- 
nos några buskar af Salix sarmentacea. Professor An¬ 
derssons åsigt om denna arts hybrida ursprung har nog 
många skäl, som tala för sig. An träffar man en form, 
som står nära den ena, än en, som står nära den andra 
af de fÖregifna föräldrarne. Den här insamlade liknar 
till sina flesta delar S. hastata, men påminner på samma 
gång mycket om S. herbacea; med en 1872 i Pite Lappmark 
insamlad form är förhållandet aldeles motsatt. 
Björkskogen vidtog först vid en höjd af 1300 fot. Sö¬ 
der om Sulitälma går däremot trädgränsen upp till nå¬ 
got öfver 1900 fot. Orsaken till detta egendomliga för¬ 
hållande är väl att söka dels uti jordgrundens beskaffen¬ 
het dels ock deruti, att Sulitälmas och Gerdalstinds väl¬ 
diga bärgsmassor, som ligga straxt söder om det förra 
stället, göra klimatet i denna dalgång något kallare. Hvad 
som mest frapperar den, som från svenska sidan nedsti¬ 
ger i en dal i Norge, är den stora rikedomen på orm¬ 
bunkar. Ju längre ned man kom uti dalen, desto mera 
visade sig fjällflor an uppblandad med lån från sydligare 
trakter; såsom Blechmim, Narthesnim, Campanula latifo¬ 
lia, Galium tri florum, Stachys sylvatica m. fl. Till Kob- 
vand, den första byn på norska sidan vid Gerdals-elf- 
ven, anlände vi den 24 juli. (Forts.) 
