En for Skandinavien ny mossart. 
188 
sent, i likhet med flertalet af våra cleistocarpa mossor, 
hvilka utsläppa sina sporer medelst kapselns oregelbudiia 
bristande först sedan de vegetativa partierna upphört att 
fungera. De insamlade exemplarens knapphändighet gjorde 
det omöjligt att med noggranhet följa detta förhållande. 
Arten blef funnen ett par mil från Upsala i Knifsta 
s:ii på en igenvallad åker nära byn Oleda tillsammans 
med Weisla microstoma, Systegnmi crispum m. fl. 
Literatur-öfverisgt. 
Insectivorous Plants. By Charles Darwin. With illustra¬ 
tions. London 1875, 462 s., 8:o. Pris 14 sh. 
I detta digra arbete omfattar framställningen öfver 
Drosera rotundifoJia ej mindre än 277 sid., men icke de¬ 
sto mindre säger förf. i slutet af den, att man af den kan 
se, huru litet som blifvit uträttadt i jämförelse med hvad 
som ännu återstår att utforska. 
Huru glandelhåren, ”tentaklerna”, hos denna art äro 
bygda, är till större delen fÖrut beskrifvet i Bot. Not. 
(1878, s. 87 och 97); förf. anser det högst sannolikt att 
de ursprungligen voro hår eller epidermoidalbildningar 
och att deras öfre del ännu på sådant sätt kan uppfat¬ 
tas, men att deras nedre del, som kan röra sig, är en 
förlängning af bladet. Den föga utvecklade roten tyder 
på att växten har förmåga att hemta näring ur de fån¬ 
gade insekterna. Förf. misstänker, att insekterna lockas 
till bladen af lukten hos afsondringen från glandlerna. 
Lägges en bit rått kött på en glandel, kan tentaklen 
redan inom 10 sekunder börja röra sig, inom 5 min. vara 
starkt böjd och inom ^2 A^fva uppnått midten af 
bladet. De böjda tentaklerna åtemppresa sig' efter en tid 
och därunder är glandlernas afsöndring mindre eller in¬ 
gen; så snart som afsondringen åter börjar, äro de redo 
