164 
N. J. Scheut Z. 
Retzius anför i Prodr. fl. Scand. ed. 2 (1795) visserligen tvänne for¬ 
mer af A. montana a) pratensis, b) alpina, men såsom egen art är 
den först upptagen 1799 af J, H, Oijn i hans dissert. de Arnica, 
hvarest såges, att Swartz, som sett den växande i Lappland, påstår 
den vara ”veram speciem”. A. Blytt citerar i Norges flora Læsta- 
dius såsom namngifvare, men Læstadius sjålf anför i Wet. Akad.is 
Handl. 1822 Swartz såsom den der först skilt den. 
Af Cratæcfus monogyna Jacq. är formen med småludna frukt¬ 
ämnen’ och blomskaft ganska sällsynt i Småland, hvaremot formen 
med glatta fruktämnen och blomskaft är temligen vanlig. Denna senare 
är troligen var. intermedia Kindbergs Ostgöta-flora, 2:dra uppl. p. 
107 samt sannolikt var. denudata Schum. Enum. plant. Sæll., p. 155. 
Rosa tomentella Lem. VG. Kinnekulle (P. F. Lundqvist). 
var. Ha.Uandica Siz. Christ. VG. Göteborg, Gibraltar enl. ex. af 
A. P. Winslow. 
var. scabrata Crép. Smål. Kalmar. Blek. Nättraby och Lösen. 
var. sclerophylJa Stz. Christ. ÖL mellan Resmo och Fröby. 
gårda. 
Gruppen Tomentellæ innefattar i Sverge, utom R. tomentella 
med dess former, blott 
R. ahietina Gren., hvars hufvudform dock ej blifvit anträffad; 
men som uppträder under två former var. pyenocephala Christ, 
från Skåne, och clivorum Stz. Christ., från Lyckeby i Bleking. Denna 
sistnämda är R. clivorum var. glabrescens Stz. Studier och R. du¬ 
metorum var. glabrescens Stz. Bidrag. D:r Christ i Basel, till hvil¬ 
ken förf. sändt ex., anser den för en form af R. abietina samt an¬ 
märker i Flora 1875; ”Es ist dies eine zu dem Formenkreis der 
ahietina, also der hispiden Tomenteilen gehörige Pflanze; die erste 
aus dem Norden, da alle bisher bekannten den Alpen oder dem Jura 
angehören !” Den närmar sig likväl R. dumetorum i några afseenden? 
såsom ock Christ på anförda stället anmärkt. 
R. tomentella skiljer sig enligt Christ genom ; ”Stacheln sehr 
breit, dreieckig, hackig. Blattstiel stieldrüsig. Blättchen genähert, 
rundlich, oval zugespitz, pubescirend. Blüthenstiele Kahl. Kelchzip¬ 
fel auf dem Rücken kahl, früh abfällig” ; från 
R. ahietina, som karakteriseras af; ”Stacheln schmäler, gebogen. 
Blattstiel mit fast sitzenden rothen Drüsen. Blättchen entfernt ste- 
*) Om denna form, som kanske hör anses för en subspecies, med¬ 
delar Christ åtskilliga upplysningar i Regensb. Flora 1875 samt i 
Journal of Botany, April 1875. 
