Spridda bidrag till Sveriges flora. 
1B5 
heiid, oval in’s keilige, vorn häufig stumpf, pubescirond. Zahniug in’s 
Einfache obliterirend. Blüthenstiele und Rücken der Kelchzipfel stiel- 
drüsig, letztere reich fiederspaltig, spät abfällig”. 
M, Renten, God. Öl. mellan Resmo och Fröbygårda, Tveta, Al- 
bruiina. WG. Sättra och Kinnekulle (P. F. Lundqvist). Göteborg, 
Sanaegården och Brändö enl. ex. af A. P. Winslow. — Synnerligt 
vacker och utmärkt förekommer den kring Kalm ar. 
R. Reuteri var. imponens Rip. Hall. Söndrum (L. Neuman). 
WG. mellan Björnsäter och Mariestad (P. F. Lundqvist). ÖG. Mo¬ 
tala enl. ex. af K. Ahlner. Blek. Asarum. 
R. dumetorum Thuill. var. collina Jacq WG. Göteborg, Lag- 
klarebäck enl. ex. af A P. Winslow. Öl. Tveta, 
R. Déséglisei Rip., som kanske är en lundlorm af föregående 
(åtminstone förekommer den alltid bland löfträd och högre, täta bu¬ 
skar), förekommer h. o. d. i Södra Sverge, t. ex. i Halland och Ble¬ 
king. Den synes mig vara en täml. obetydlig form. Om dess skill¬ 
nad från R. collina jfr. Déségl. Monogr., p. 88—90. 
R. dumetorum Thuill. Öl. Tveta och Färjestaden. 
R. coriifolia Fr. Öl. mellan Resmo och Fröbygårda, Tveta. En 
form sepalis patentibus subdeciduis har P. F. Lundqvist meddelat 
från Kinnekulle. 
R, pomifera Herrm. WG. Borrud i Becks socken enl. ex. af A. Stedt. 
R. mollissima Fr. Af denna art fann jag en nästan glattbladig 
form sistl. sommar på Öland ej långt från Borgby. Denna hörde till 
forma resinosa Auett., hvilken väl ej såsom art och knapt såsom 
varietet bör skiljas från mollissima. R. glandulifera Lindeb., som om- 
nämnes i Scheutz Bidrag, från Varberg, är enligt lektor Lindebergs 
meddelande blott R. resinosa Auett. — R. resinosa var. glahrata 
finnes i WG. Billiugen ofvan Warnhems kyrka, enl. ex. af K. B. J. 
Forssell. 
Till R. mollissima hör R. omissa Déségl. funnen vid Kalmar och 
Carl shamn. 
R. venusta Stz. Smål. Trehörna i Urshult, Gasslanda i Gårdsby, 
Bäckaby. Öl. St. Rör. 
R. umhelliflora Sw. Smål. Sandsjö i Konga härad. 
Vid Borgholm på Öland förekommer en forma umbrosa, utmärkt 
af tunnare blad och mindre taggar etc., men orsakad helt och hållet 
af växtstället i lundar, då däremot den vanliga formen plägar före¬ 
komma på öppna ställen och ofta vid vägar. 
R. tomentosa Sm. Sk. Hallandsås samt Reften nära Lund, 
R. carelica Fr. anser Christ i Flora 1875 för en form af R. 
acieularis, då han säger: ”die acicularis stellt lediglich die grosse 
