172 
V. F. Holm. 
och Overvand, utbreda sina ytor endast några fot öfver 
hafvets medelstånd. Växtligheten omkring dem visade 
ungefär samma utseende som vid fjorden. Emellan den 
senare sjÿn och den tredje i ordningen höjer sig marken 
ganska hastigt, 400 fot på en half mils längd. Omöjligt 
var att följa älfven dem emellan, enär han söker sig väg 
i många krokar i djupa afgrunder och hland de skrofli- 
gaste klippor, utan man är nödsakad att sträfsamt arbeta 
sig fram efter en smal gångstig, som löper berg uppför 
och berg utför. Den sjö, man efter en sådan färd upp¬ 
når är Langwand och han ligger inklämd emellan höga 
Ijäll, som i synnerhet på norra sidan antagit väldiga di¬ 
mensioner, och hvilka i branta afsatser sänka sig mot den 
djupt liggande vattenytan. Härifrån sedd, förefaller Su- 
litälmas fjällmassa särdeles imponerande. Vid sjöns östra 
ända ligga några byar och därinvid växte på en inskränkt 
plats litet barrskog. Reslig björkskog Jdädde däremot 
alla dalar och lägre kullar och däri frodades en ymnig 
och rik lundvegetatioii. Bland andra växter förekommo 
där Aspidiwn Lonchitis^ Blechmmi, Stachys sylvatica^ 
Campanula latifolia^ Convallaria verticillata, Hieracium 
tritendatum, crocatum och corymhosum m. fl. På de mera 
klippiga afsatser na voro fjällväxterna de förherrskande. 
Afståndet mellan Langwand och den närmast högre lig¬ 
gande Lommijaure utgör en enda sluttning om 1,700 fots 
höjd. Vid uppklättringen uppför denna antecknades Carex 
helvola och canescens var. suhloliacea inom skogsregionen 
och där ofvan Koenigia och Allosurus. Och vid pass 
1,000 alnar väster om Lommijaure tätt invid älfven, som 
flyter därur och af lapparne benämndes Bhapesjokk, före¬ 
kom Carex rufina i stor mängd. På sex skilda ställen 
anträffades denna sällsynta starrart under sommarens lopp. 
Växten synes välja till boningsplats någon låg sjÖstrand 
eller fördjupningar vid en bäck, så belägna, att han un¬ 
der vintern höljes med ett tjockt snölager. Därför brin¬ 
gas han ock först sent till blomning och torde under kalla 
