174 
V. F. Holm, 
Jägnafos isiga sidor. Från fjället Lairo, hvars topp snart 
nåddes, har man en god ntsigt öfver Sulitälmas jättege¬ 
stalt, som, omgjordad af glacierernas glänsande mantel, 
sträcker sju skrofliga spetsar mot ■: skyn. Längre ned när¬ 
mare foten syntes väldiga isväggar af vid pass 200 fots 
höjd med nedsmutsade ishvalf, hvilka förekommo mig så¬ 
som portar till afgrunden. Isväggen utgöres af en otalig 
mängd ispyramider och kolonner, hvilka med ett dån och 
ett huller,som höres vidt omkring, kullstjälpas och ned¬ 
ramla. Det knakar och brakar i hela glacieren, ett mörkt 
vatten sorlar i djupet och ingen lefvande varelse vågar 
nalkas moränernas stygga bädd af fruktan att qvarhållas 
i deras djupa gyttja. Ur denna glacier upprinner stora 
Lairojokk, som beständigt för så grumligt vatten, att uti 
Pjeskejaure, i hvilken han faller, ingen fisk trifves. På 
försommaren vore denne bäck omöjlig att färdas öfver, 
därest icke då funnes i behåll en snöbrygga tätt under 
glacieren. Naturligt är, att en bäck, sådan som denna i 
tidernas längd skall bilda ett ansenligt deltaland i den 
sjö, där han mynnar ut. Ett dylikt af flere 100 tunnlands 
utsträckning förefinnes ock i Pjeskejaure och på de delar 
däraf, som vårtiden sköljas af flodvattnet, upptäcktes Ca¬ 
rex hicolor i stor mängd och qvarterslång ; 15 à 20 tunn¬ 
land voro nästan öfversållade af denna vackra starrväxt. 
Ett stycke norr om riksröset nr 238 skär gränsen en 
mindre tjärn. På stränderna af denna, både på svenska 
och norska sidan, syntes ymnig Carex rufina^ likaså vid 
en bäck, som från svenska sidan infaller i tjärnen. Och 
ungefär på midten af näset mellan Lommijaure och Pje¬ 
skejaure hade 2:ne egendomliga fjällpilar och en starrart, 
tillhörande distigmaticce’s svår bestämda grupp, slagit sig 
ned. Den ena bland de förra, röjde genom glatta, fasta, 
mörka och glänsande blad tydligt nog sin förvandtskap 
med S. myrsinites^ men hvem, som bör anses vara den 
andra af färäldrarne, det är svårt att afgöra, då växten 
endast fans nästan utblommad. Den andra pilarten, 
