182 
Literatur-ofversigt. 
kert, att detta ej var fallet, utan att håligheten uppkommit vid väx¬ 
tens snabba tillväxt, hvarigenom den till en början solida märgen 
snart förlorade sin sammanhållighet, tils slutligen processen slutade 
med märgens fullständiga ”absorption”. I motsats mot hvad några 
andra författare angifvit har W. aldrig funnit kärlelement i märgen. 
Veden utgöres af en serie kilformiga kärlknippen, skilda genom 
de primära märgstrålarne. I tvärgenomskärning visar det sig, att 
kärlknippets spets inåt tager sin början vid en i stammens riktning 
gående kanal af konstant diameter under hela sin utsträckning. 
Det består af en mängd i radiala skifvor ordnade kärl, och dessa 
skifvors antal tilltager utåt genom mellanlagring af nya, hvilket åter 
är orsaken därtill, att kärlknippena utåt blifva alt bredare. Kärlen 
själfva äro i tvärgenomskärning nästan fyrkantiga och blifva utåt nå¬ 
got vidare. I längdsnitt visa de sig förlängda ogrenade och äro än 
nätkärl än åter af ett egendomligt slag, försedda med tvärstälda li¬ 
ster eller bommar, för hvilka en särskild benämning erfordras. De 
hafva förut benämts af andra författare dels ”pseudo-vasculära” dels 
”trappkärl”, men då de äro verkliga kärl torde den förra benämnin¬ 
gen ej vara fullt riktig, och verkliga ”trappkärl” äro de ej i samma 
mening som hos ormbunkar och andra lefvande kryptogamer, emedan 
kanterna ej såsom hos dem äro förtjockade genom oafbrutna aflag- 
ringar af vedämne. Denna kärltyp är, intressant nog, rådande hos 
flere af stenkolsperiodens olika växter nämligen utom hos Calamites 
hos Sigillariae m. fl., hvarigenom behof af en egen benämning för 
dem blir ännu större. Förf föreslår därför benämningen ”listför- 
sedda kärl (”barred vessels”). De äro enligt hans åsigt en modifie¬ 
rad form af spiralkärl. De besitta ej porhål såsom af några förfat¬ 
tare angifvits, ty det som för sådana antagits har blott varit tunnare 
ställen på kärlväggcn. Nätkärlen hos Calamites äro blott en form 
af nämnde typ, båda förekomma ofta i samma exemplar och tyckas 
till och med öfvergå i hvarandra. Stundom kunna de inre kärlen 
vara ”listförsedda kärl” (”barred”), under det att de yttre äro ”nät¬ 
kärl”. Då petrificeringen ej är fullt genomförd kan deras nämnda 
struktur ofta saknas. Kärlens antal i hvarje rad varierar naturligt¬ 
vis efter åldern och stammens storlek ; förf. har räknat ända till 354. 
Kärlknippenas antal och afståndet mellan de nämnde kanalerna, från 
hvilka de utgå, varierar också, dock så, att förf aldrig har mött nå¬ 
gon omständighet, som häntyder derpå, att deras antal ökats sedan 
en ung stam en gång till sina element blifvit anlagd; blott en enda 
gång syntes ett knippe något längre ut än de öfrigaa inre spetsar 
och det saknade äfven den vanliga kanalen vid inre sidan. Deras 
antal har hos olika exemplar funnits variera mellan 9 och 90. Kärl- 
