19 
marken. Loos gräfde vidare i hålet med en knif, »und 
förderte damit bald eine Eichel zu Tage. Das Loch 
besass an der Oberfläche ungefähr die Grösse einer 
Handfläche und es waren Spuren des Eichelhähers nir¬ 
gends weiter zu bestätigen als direct an dem gemachten 
Loche.» I den trakt, där observationen gjordes, lag 
snötäcket vid samma tid i medeltal V 2 —1 m högt. 
I Ungern lefver nötskrikan enligt Herman (49 p. 
287) af valnötter, hasselnötter, bokollon, bär och frukt. 
»Was hartschalig ist, wandert in Höhlungen und Ritzen 
der Bäume, wo es aufgespeichert wird.» 
Krohn (67 p. 277) betviflar, att nötskrikor och nöt¬ 
kråkor samla något förråd för vintern. I hvarje fall 
anser han det vara »geradzu unglaubwürdig und wider¬ 
sinnig», att. dessa fåglar skulle lägga sina förråd i 
ihåliga träd, såsom en del författare påstått. 
. Hollgren (53) uppgifver, att han i närheten af 
Halmstad sett en nötskrika flyga med ekollon, »bärande 
ett i sänder i näbben» (1. c. p. 337) ungefär 700 m (1. 
c. p. 341) till en 30—40-årig tallskog, där de nedgräfdes 
i marken. Härvid gick hon tillväga på det sättet, 
»att, efter det hon med näbben format ett hål i jorden 
vid pass 1 fot från tallens stam, hon däruti nedsatte 
ollonet något snedt i jorden, så att större delen däraf 
omgafs af mylljorden. »— -— —» Sedan detta gjorts, 
täcktes det hela med gräs eller löf, dock icke särdeles 
omsorgsfullt» (1. c. p. 338). Hollgren tror, att nöt¬ 
skrikan utom att ha tillgång till föda under den kalla 
årstiden äfven »har till syfte ekens spridning» (1. c. p. 
341). 
Tilsch (131 p. 320) har i Ungern iakttagit, att en 
nötskrika »in einer Stunde 32-mal von den Kastanien 
zu seiner Vorratskammer flog, welche ca 600 Schritte 
entfernt war, und immer trug er 2 Kastanien mit sich.» 
Hösten 1915 medförde rik tillgång på ekollon i 
trakten kring Uddevalla. Nötskrikor infunno sig också 
