175 
längd hos olika vårväxter; hos hänge- och fruktträden är 
den kortvarig, hos sipporna, kabbeleken osv. ganska 
långvarig; märkliga olikheter i detta hänseende finnas 
stundom inom samma släkte, så är t. ex. blomningen 
hos Ranunculus auricomus och Potentilla maculata ganska 
kortvarig, hos Ranunculus acris och Potentilla erecta däre¬ 
mot mycket långvarig. För att gifva min skildring af 
vårväxternas blomning mera fullständighet, har jag här 
nedan, så långt mina anteckningar möjliggjort det, vid 
de olika vårväxterna angifvit tiden för doras blomnings- 
maximum och varaktigheten af deras blomning. 
De fenologiska förhållandena äro i det här behand¬ 
lade området ej ensartade, hvilket särskildt gör sig 
märkbart under våren och försommaren. Närmast Botten- 
hafvet med dess afkylda vatten är då klimatet kallare 
och till följd däraf växternas utveckling senare än i de 
längre från kusten liggande delarne af området. Vid 
en vandring från Härnösand till den x / 2 mil in i landet 
liggande Säbrå kyrka märker man tydligt denna olikhet, 
i det utvecklingen inne i landet är ganska mycket mera 
framskriden; jag hänvisar i detta hänseende till det, som 
härnedan anföres vid liljekonvaljen. De medeltider, som 
i denna uppsats meddelas äro grundade på observationer 
i Härnösands närmaste omgifning, således ute i hats- 
bandet; undantag göres endast vid några få växter, som 
förekomma blott på något längre från kusten liggande 
delar af Säbrå. 
För ett ganska stort antal vårföreteelser har ett så 
stort observationsmaterial förelegat, att för dem medel¬ 
tiden för deras infallande kunnat beräknas från fleråriga 
observationer *), och har jag nöjt mig med dessa medel¬ 
tal, om för dem anteckningar från minst fyra år legat 
till grund. Yid de öfriga vårföretelserna har jag på andra 
—- v 
t ) Vid de företeelser, för hvilka medeltiden uträknats i A. 
Arnells förenämnda uppsatser, har jag godtagit de där angifna me¬ 
deltiderna. 
