205' 
Vid en efterpröfning af de tal, hvarmed Hult arbetat, 
har jäg'funnit, att de olika résultât, till hvilka vi i detta 
fall kommit, bero därpå, att de medeltider for de tidi¬ 
gaste vårväxternas börjande blomning, som Hult på 
grund af det observationsmaterial, hvaröfver han för¬ 
fogade, erhållit, varit väsentligt senare än de, hvartill 
jag kommit; så t. ex. börjar blomningen i medeltal af: 
hassel enl. Hult i Upsala län 23 / 4 , enl. min beräkning vid Upsala 30 / 8 ' 
blåsippa » >> » » » 20 /4. » /> ; » » U 4 ; 
hästhof » » » » » 18 / 4 . » » » » sgi 
En så stor skillnad, som de anförda exemplen angifva, 
mellan Upsala län å ena sidan och Upsala- nejden å den 
andra sidan torde näppeligen föreligga, utan denna sken¬ 
bara olikhet beror säkerligen därpå, att vår arne under 
åren 1873—78, från hvilka Hults fenologiska material 
härstammar, i medeltal varit sena. Till likartade resultat 
har jag kommit vid jämförelse af de för Jönköping, Geile 
och Härnösand af mig beräknade medeltiderna med dem, 
som meddelats af Hult för de landsdelar, i hvilka nämnda 
städer ligga. Uppenbart är, att om man blir förledd att 
förlägga en vårföreteelse till en senare tidpunkt än den 
för densamma normala, man därigenom frestas till att 
tro, att denna företeelse kräfver en högre värmegrad än 
den, som för densamma är nödig. Så har jag ock fun¬ 
nit, att de data, hvarmed Hult rört sig i de här berörda 
fallen, leda till så sena tider för de tidigaste vårföre¬ 
teelserna, att därigenom de höga medeltemperaturer, som 
han ansett för dem behöfliga, kunnat synas ha haft fog 
för sig 
Löfsprickningen kräfver i Sverige i medeltal en tid 
af 2 */3 dag för sitt framskridande en breddgrad mot 
norden; detta visar sig ock ganska nära vara fallet vid 
en jämförelse af medeltiden för löfsprickningen vid de 
4 orter, som tabell 4 afser. Vid jämförelse med Jön¬ 
köping infaller nämligen löfsprickningen i medeltal vid 
Upsala 5 dar senare, således i väntad tid, vid GefLe 
