207 
början af blomningen och löfsprickningen hos aspen 6 
dagar mindre vid Härnösand än vid Jönköping. Tid¬ 
skillnaden mellan de fenologiska företeelserna hos olika 
vårväxter blir ock norrut allt mindre; så är t. ex. tids¬ 
skillnaden mellan blomningens början hos blåsippan och 
gullvivan vid Härnösand 6 dagar mindre än vid Jön¬ 
köping, samma tidskillnad mellan gullvifva och hägg 
vid Härnösand 4 dar mindre, o. s. v. Hvad den nordiska 
våren förlorat i tid, det tar den igen genom sin kraft. 
Frågan blir då, hvilka de faktorer äro, som verka 
den nordiska vårens snabbare utvecklingsgång. En faktor, 
som man därvid har att tänka på, är det förhållandet, 
att under våren den tid, under hvilken solen under ett 
dygn står öfver horisonten och dagsljuset varar, mot 
norden blir allt längre; härigenom borde det dagliga 
assimilationsarbetet, som ju kan ske endast vid dagsljus, 
mot norden kunna under livarje dygn bli allt större och 
växtorganens utveckling snabbare. De i norden längre 
dagliga ljusperioderna synes dock vara af högst ringa 
betydelse för utvecklingens hastighet. Härtill kunna vi 
sluta bland annat däraf, att ett sådant inflytande af en 
rikligare ljustillgång på utvecklingen ej kunnat förmärkas 
i norra Sverige efter löfsprickningens slut. Ehuru dagarne 
ända till höstdagjämningen äro längre i Sveriges norra 
än i dess sydligare delar, visar all vunnen erfarenhet, 
att utvecklingen i norra Sverige efter löfsprickningstiden 
ej sker snabbare än i södra Sverige. 
Af större betydelse äro de i södra och norra Sverige 
skilda temperaturförhållandena under den tidigare vår¬ 
utvecklingen. Tabell 4 visar, att vid vårens början 
dygnets medeltemperatur är vid Härnösand -f- 2,6° mot 
-f- 0,4° vid Jönköping och temperaturen kl. 2 e. m. vid 
Härnösand +7,85° mot blott -j- 3,4° vid Jönköping. Dessa 
skiljaktigheter minskas dock mot vårens slut, da dygnets 
medeltemperatur på de fyra här jämförda orterna äi 
nästan lika, växlande blott mellan -f- 10,i4 c och 11,6 , och 
