219 
övergår jag därför nu omedelbart till att från dessa 
synpunkter meddela en komplettering till vissa av mina 
äldre »Bidrag till kännedomen om vegetationsfärgningar 
i sötvatten», nämligen N:r 2, 3 och 5. 
Bet ligger i sakens natur, att »Bidrag» sådana som 
dessa inbördes måste bli något ojämna. Be röra sig ju 
nämligen med hittills så gott som fullständigt obearbe¬ 
tade uppgifter, vilkas förutsättningar ännu i mångt och 
mycket äro oklara. Studiet av sötvattnets vegetations¬ 
färgningar kan också följa olika vägar. En av dessa 
är den rent statistiska. Benna har jag i det väsentliga 
icke följt. F astmera har jag från början lagt mina arbeten 
rent ökologi sk t, till stor del inriktade på det förut all¬ 
deles obekanta problemet om det lägre fytoplanktons 
beroende av naturliga resp. (delvis experimentellt-)kul- 
turella förutsättningar i smärre vatten. Bylika under¬ 
sökningar kunna tydligen redan till en viss grad fullföljas 
rent kvalitativt. Klart är emellertid, att de under alla 
omständigheter måste vinna på en kvantitativ bearbet¬ 
ning. Bä jag (1911) publicerade min första uppsats om 
vegetationsfärgningar i sötvatten, existerade emellertid 
ännu icke några enkla och i första hand för ökologiska 
studier ägnade metoder för kvantitativ nanoplankton- 
forskning. Samma år infördes dock av Kolkwfiz i 
större skala kbcm-kammarens teknik, vars stora tillämp- 
ningsmöjligheter jag genast fick tillfälle lära känna på 
de av mig bearbetade områdena. Sedan dess har jag 
ävenledes härvidlag på basis av ifrågavarande metod 
givit mina studier en kvantitativ läggning. Bock har 
jag aldrig betraktat det kvantitativa fastställandet som 
det egentliga målet utan endast som ett hjälpmedel 
vid mina arbeten. Be rent statistiska frågorna ha därför 
föga intresserat mig, ty med hänsyn till den under na¬ 
turliga omständigheter i mindre vatten ofta nog rätt 
ojämna fördelningen — ävensom av andra i sak eller 
tekniskt befintliga »felkällor» — kan jag överhuvud- 
