primära talet (räkneresultatet) eftersträva största möjliga 
säkerhet. Fördelningen i kammarens centrala delar är 
ävenledes rätt jämn och vållar därför icke heller några 
svårigheter. Som jag redan förut (Bidrag II s. 216, 
III s. 253) framhållit, kan också räknefelet lätt nog ned¬ 
bringas till 5 ^ — en noggrannhet, som tydligen är 
mer än tillräcklig för dessa uppgifter. Betydligt ojäm¬ 
nare gestaltar sig emellertid fördelningen i kammarens 
randpartier, där ofta nog ytterst störande förtätnings- 
resp., framförallt, förtunningszoner inträda. Som jag 
vid senare verkställda kontrollräkningar funnit, har jag 
vid mina första arbeten på detta område icke till fullo 
insett betydelsen av dessa förhållanden och därför i 
vissa fall också — trots all annan försiktighet — er¬ 
hållit något för höga värden. Hänsynst ager jag till 
dessa nyare erfarenheter, torde emellertid de av mig i 
mina »Bidrag» hittills beskrivna vegetationsfärgande 
högproduktionerna, enligt ovan diskuterade synpunkter, 
kunna grupperas på följande sätt: 
I. Golenkinia radiata i vegetationsfärgande ren¬ 
produktion vid en frekvens av 40- à 50.000 pr kbcm. 
Lokal: Dammen vid Alvastra klosterruin, Östergötland, 
den 19 aug. 1912. Närmare detaljer i »Bidrag» Nr 2. 
Associationen i fråga — avbildad i omstående 
figur 1 — kan anföras som ett mycket vackert exempel 
på en verkligt plankton- och speciesren produktion, 
d. v. s. föga inblandad med detritus och f. ö. alldeles 
dominerad av den enda algformen Golenkinia radiata. 
Benproduktioner av denna typ inträda ofta nog vid fö¬ 
religgande vegetationsfärgning i såväl större som mindre 
vattensamlingar men äro eljes ganska sällsynta. Över¬ 
huvudtaget tenderar lågproduktionen till en mycket 
blandad, högproduktionen däremot till en påfallande mo¬ 
noton fysionomi. 
II. ChrysQCOceus porifer i vegetationsfärgande ren¬ 
produktion vid en frekvens av 40 à 50,000 pr kbcm. 
