276 
har utbildats ängsvegetation, rikligt inströdd med Ar¬ 
menia , som om våren rosafärgar hela denna sida af 
skäret. Ängsbiten löper ut i en typisk sandstrand, del¬ 
vis kantande den göl med stinkande tångvatten, som 
markerar gränsen mellan skärets hälfter. På sanden 
märkas i osammanhängande bestånd Cakile , Matricaria 
maritima , Salsola kali. Därefter följa en à två tång¬ 
bankar med Atriplex litoralis och längst ned tjocka 
tufvor af Glyceria maritima , Aster tripolium och Atriplex 
latif. Gå vi så öfver på den andra hälften af skäret, 
möter först ett stycke låg, öfverstänkt blockmark med 
Aster och Glyceria mar. så ett klipparti samt därpå ett 
långsträckt stycke ängsmark med Triticum repens som 
kar akt är sgräs, Galium verum , Achillaea millef. Holcus 
lanatus o. s. v> Slutligen ha vi södra udden med klippor 
och klapper och tång och en ganska brokig och splitt¬ 
rad vegetation. 
Sandstranden. Några lokaler med god zonering 
ha antecknats af Turesson (1917). I den skyddade, 
djupa Sandhamn sviken äro zonerna smala. Sandalgernas 
formation (se Warming 1906 s. 69) är ett omkring en 
meter bredt bälte, i hvilket på tvärsnitt urskiljas ett 2 . 
à 4 mm tjockt lager af blågröna alger (hufvudsakligen 
Nosto c-\ikn&nde) strax under ytan. Under detta lager 
följer ett djupt skikt af järnbakterier. På sina ställen 
täckes ytan af grönalger. I den därpå följande »de 
hal ofila fanerogamernas zon» saknas Honckenya , hvar- 
emot märkas små tångvallar med Atriplex litoralis och 
latifolium samt emellan dem på sanden Chenopodium 
glaucum , Datura stramonium (se Neumann 1884), Glaux 
maritima , Polygonum aviculare , Suaeda maritima. Sal- 
sola kali. I hög vattens tångbäddarna märkas ymnigt 
Atriplex (hufvudsakligen litoralis ), vidare Cakile , Matri¬ 
caria maritima , Galeopsis tetrahit. Polygonum persicaria, 
Potentilla anserina. Rumex crispus. Sedum maximum. Sene¬ 
cio vulgaris. Solanum dulcamara , Triticum repens. 
