286 
bestämningarna tyckes utvisa, att, med undantag af 
Oa^/m-associationen, de olika bältena mottaga ett täm¬ 
ligen likartadt ljus, hvarvid likväl icke bör glömmas, att 
de yttre zonerna bli bättre exponerade för det snedt in- 
'fallande ljuset frän hafssidan. Sannolikt spela markens 
olika fuktiglietsförliållanden och öfriga lokala olikheter 
den största rollen äfven för zoneringen inom alkärret, 
liksom för den utanför liggande strandmarken. 
Citerad literatur. 
Feilberg, P. 1890. Om gräskultur på klitslätterne ved Gammel 
Skagen. 
Hesselman, H. 1904. Zur kenntnis des Pflanzenlebens schwedischer 
Laub wie sen. 
Lundegårdh, H. 1915. Vindens inflytande på trädväxten. Populär 
nat. revy. 
Neumann. , 
Romell, L. G. 1914. Svensk bot. tidskrift. Bd. 9. 
Sernander, R. 1917. Svensk bot. tidskrift. Bd. 11. 
Turesson, G. 1917. Botaniska notiser. 
Warming, E. 1906. Dansk planteväxt. Bd. I. 
Vetenskapsakademien d. 13 nov. Prof. J. Eriks¬ 
son redogjorde för innehållet i en af honom författad 
afhandling »Die schwedischen Gymnosporangien, ihr 
Wirtswechsel und ihre Specialisierung» som antogs till 
införande i Handlingarna. Eör akademien anmäldes att 
jägmästaren Gottfrid Lindman från Ljusdahl skänkt 
riksmuseet ett herbarium på 14000 ex. extraskandina- 
viska fanerogamer och ormbunkar. Akademien tiller¬ 
kände gifvaren sin större Linnémedalj i silfver. 
Den 27 nov. Prof. Rosenberg refererade en afhandling 
af dr. B. Kajanus och assistenten G. O. Berg. »Pisum- 
Kreuzungen», som antogs till införande i Arkiv f. Botanik. 
