29 
den svagaste sidan ligger i det som anföres om bastarder, 
ty om dessa kände Linne då han skref Fundamenta endast 
mulåsnan. Vext-hybrider beskrefvos först 1761 af Köhlreuter, 
men om dessa tog Linné ingen notis. Hvad Linné tillräknar 
sig sjelf, i afseende på vexthybrider, som han sjelf skall 
sednare hafva observerat, men hvilka icke existera, så blef 
dessa hybriders existens härledd nr sexualitetens begrepp på 
samma sätt som sexualiteten bevises ur hybridationen. Jfr. 
Sachs p. 93 é 94, p. 105 och p. 430. * 
Det som i denna framställning genast väcker förundran 
är att Linnés förnämsta arbete öfver sexualiteten hos vex¬ 
terne, — neml. hans svar på en af Petersburger-akademien 
utgifven prisfråga — antingen förblifvit för Sachs fullkom¬ 
ligen obekant eller åtminstone att hvad som deruti förekom¬ 
mer lemnas utan allt afseende. Petersbur^rer-akademien for- 
o 
drade att sexual-theorien skulle genom nya bevis och experi¬ 
menter antingen bekräftas eller vederläggas, och Linné fram¬ 
lade då en serie af experimenter, som, så vidt jag känner, 
är både mera omfattande och bevisande än allt hvad sam- 
manlagdt förut i detta syfte blifvit tillgjordt. Uti denna 
Linnés skrift, som i mera än ett afseende förtjenar uppmärk¬ 
samhet för den som vill förstå flera af Linnés åsigter, fram¬ 
läggas både bevisen för sexualtheorien och en som det synes 
temligen fullständig historik af lärans utveckling; och der- 
jemte antydas flera förhållanden, som man förut icke fäst någon 
uppmärksamhet vid. Hos Amaryllis formossima såg Linné, 
att nästan på bestämd timma och under ett par dagar å rad, 
stigma-vätskan utträngde och samlade sig i en droppa, som 
man kunde vänta skulle falla, men som efter några timmar 
drog sig åter tillbaka. Då han i denna droppa införde 
pollenkorn, såg han vätskan grumlas och gulna, och då vät¬ 
skan drog sig åter tillbaka fann han pollenkornen sitta fast 
vid stigmat, men med förändrad form; ja, han såg till och med 
