11 
en ny klass i sexual-systemet. Må nutiden med fullt skäl 
säga, att det Linneiska sexual-systemet icke är det naturens 
system, som en nyare tid sträfvat att kunna uppspåra och 
belysa; men icke hindrar väl detta att uppskatta Linnés verk 
efter det ändamål och den betydelse, det hade för sin tid och 
under nära ett helt århundrade efter dess framläggande; det 
var under hela denna tid den nästan nödvändiga Ariadne- 
tråden vid den beskrifvande botanikens fortgående arbete; och 
från denna synpunkt torde äfven nutiden kunna erkänna 
sexual-systemet såsom ett mästerstycke i sitt slag. 
Utaf Linnés reformatoriska arbeten var det som afsåg 
fastställandet af genus-begreppet och karakteriseringen af ge¬ 
nera, hans Genera plantarum — kanske det gedignaste och 
för vetenskapens fasta grundläggande visserligen icke det 
minst vigtiga. För att fatta betydelsen af detta arbete 
måste man erindra sig att det långt före Linnés tid påbör¬ 
jade sammanförandet af de olika formerne till vissa grupper, 
som man kallade slägten, grundades hufvudsakligen på någon 
•• 
mer eller mindre iögonfallande likhet i yttre delar. Afven 
hos Tournefort, som ofta framhållits såsom den egentligen 
förste uppställaren af vexternes slägten, är det likheter i 
blommans yttre delar, i blomkronans form o. s. v. som lemna 
karaktererne för hans slägten — i fall man kan tala om 
slägtkarakterisering der, hvarest hela karakteristiken utgöres 
af en hänvisning till plancher och en förklaring af derå fram- 
stälda, temligen ytliga analyser. Blommans mindre, men of¬ 
tast vigti gaste delar är o här nästan aldeles förbisedde. Vi¬ 
dare torde man böra erindra sig att Linné uppfattade släg- 
tena såsom bestämda, i naturen gifna typer, hvilka natur¬ 
forskaren hade att både uppsöka och redogöra för. Hos hvar- 
dera af dessa typer borde förekomma någon särskilt egen¬ 
domlighet, hvarigenora den skiljde sig ifrån alla andra; lika¬ 
som hos alla de former, som hörde till samma typer, måste 
