20 
Carex riparia f. brevipalea (f. nov.) — Sk. Kar- 
palund; axfjäll i allmänhet mycket kortare än frukt- 
gömmena, endast de nedersta i axet lika långa med 
dem. I öfrigt — måhända med undantag deraf, att 
hanaxen äro något tunnare — lik typisk C. riparia. 
Då axfjällens längd anses vara af ganska stor be¬ 
tydelse för åtskilnaden inom detta slägte, torde i fråga 
varande form icke böra förbises. 
Vid granskning af ett stort antal exemplar al 
C. riparia från in- och utlandet, hvilka K. V. Aka¬ 
demien, Prof. Th. M. Fries och Häradshöfding C. O. 
Schlyter benäget stält till mitt förfogande, har jag 
förgäfves sökt efter en form, identisk med ofvan be- 
skrifne f. brevipalea. En enda — tagen af Hisinger 
i Pajo socken 1862 och tillhörig K. V. A. — hade 
ett och annat axfjäll af samma längd som frukt- 
gömmena och närmade sig sålunda något f. brevipalea. 
C. paludosa — ÖL Kolstad. 
,, ,, ß spadicea — Sk. Karpalund, vä¬ 
xande på torrlagd mark och antagligen i följd deraf 
steril! Identisk med exemplar från Bohuslän, Klöf- 
verön, i Fries’ och Hartmans herbarier. I följd 
af fruktgömmenas förkrympning blifva axfjällen 
långt öfverskjutande; om de förra deremot utbilda sig 
normalt, hvilket, ehuru sällsynt hos denna varietet, 
dock någon gång synes inträffa *) blifva fjäll och 
fruktgömmen lika långa och varieteten öfvergår i 
hufvudfor men. 
C. ampullacea v. brunnescens Anderss. — Sk. Kar¬ 
palund, utmärkt genom sina korta (2 — 3 c. m.) honax 
och ej glänsande, gulbruna fruktgömmen. Är till ha¬ 
bitus förvillande lik C. filiformis. Den skånske for¬ 
men synes med afseende på honaxens färg närmast 
*) Se exemplar i Upsala Bot. musei herbarier från Österhaninge, 
Kalfsvik, från ”Jönköpingstrakten”, från Gottland, Hessle. Samma 
förhållande har observerats hos denna form i Halland, Söndrura. 
