27 
Med afseende på rhizomets biologi och morfologi 
har jag iakttagit följande. Hos C. supina utväxer rot¬ 
stocken genom en spetsknopp och når vanligen en 
längd af 10—25 c. m., innan dess tillväxt afslutas 
genom ett vegetativt skott. Från detta rhizom för 
sig går innovationen på två sätt, l:o) genom blad- 
och stråbärande nyskott, hvilka utgå från nyssnämnda 
skotts slidkomplex, således intra vaginalt, eller nå¬ 
gon gång från dess omedelbara närhet och hvilka så¬ 
lunda förorsaka en tuf-bildning 2:o) genom bladlösa, 
af gulbruna fjäll klädda, rhizomgrenar, hvilka oftast ut¬ 
löpa i tufvans närhet och under en följande vegetations¬ 
period i sin spets skjuta nya tuf-bildande vegetativa 
skott. Ithizomets fjäll är o affallande, förlängda; 
de vegetativa skotten beklädas af ett färre antal fjäll, 
vanligen 1—2 små, trubbiga och 1—2 förlängda spet¬ 
siga samt äro i följd af den intravaginala innovatio¬ 
nen rika på vissnade blad och slidor från det gångna 
året. Hos C. obtusata der emot tillväxer rhizomet ge¬ 
nom en alltjemt fortlefvande spetsknopp, som ej afslu¬ 
tas med något vegetativt skott; dessa äro alltid axilära 
och framkomma, ett och ett, oftast på små, någon 
gång på längre, afstånd från hvar andra, aldrig inom 
samma slidkomplex, således extravagin alt. Häri¬ 
genom förhindras all tuf-bildning. Hhizomets 
fjäll äro persistenta, breda, trubbiga och tvärt till¬ 
spetsade. De vegetativa skottens Fjäll äro here till 
antalet, 5—8, alla tvärt tillspetsade eller trubbiga, 
breda och korta; de vegetativa skotten äro fattiga på 
vissnade slidor och blad (i följd af den extravaginala 
innovationen). 
En jemförelse af bladen visar, att hos C. supina 
sklerenchymet på bladets mediannerv sträcker sig öf- 
ver bladets midt och att densamme (nerven) på bla¬ 
dets undersida framträder i spetsig vinkel; hos C. ob¬ 
tusata deremot upptager mediannervens sklerom endast 
bladets ena halfva och nerven framträder på undre 
