28 
sidan i form af en båge. Äfven till höger och ven- 
ster om den mediana nerven råda hos dem anatomi¬ 
ska olikheter, hvarigenom bladen hos C. supina blifva 
mera strimmiga än hos C. obtusata. Denna det me¬ 
kaniska elementets starkare utbildning på den assimi¬ 
lerande väfnadens bekostnad, som utmärker C. supince 
blad framför G. obtusatæ, gör sig äfven gällande i 
strået, så att dess tvärsnitt blir olika hos de båda ar¬ 
terna; hos C. obtusata är nemligen detta tvärsnitt nä¬ 
stan regelbundet triangulärt, hos C. supina mycket 
oregelbundet, hos den förra finnas vanligen 6 från 
epidermis till märgen sig sträckande skier enchymband, 
hos den senare 7, hos den senare en likformig, hos 
den förra en olikformig fördelning af de öfriga skle- 
r omknippena. 
Det är dock icke jemförelsen af de vegetativa 
delarne, utan helt visst studiet af ax och fruktgömmen, 
som framkallat åsigten om dessa arters identitet. Och 
i dessa hänseenden kan — det medgifves gerna — 
finnas en viss likhet mellan dessa arter, ehuru enligt 
min åsigt ingalunda förvillande. Hos begge vexlar 
fruktgömmets form, men hos C. supina är det i mo¬ 
get tillstånd klotrundt eller i det närmaste klot- 
rundt, hos C. obtusata der emot elliptiskt — smalt 
elliptiskt. Hos den förra är det mera uppblåst än 
hos den senare *). Nötens kanter framträda skarpare 
hos C. supina än hos C. obtusata. Detta om frukt- 
gömmena. Angående axen torde böra anmärkas, att 
axfjällen äro olika, hos C. obtusata mera trubbiga, 
deras hinnkant ofta 1 m. m. bred, alltid kringgående 
spetsen, och nerven föga markerad, slutande under eller 
i hinnkanten; hos C. supina är hinnkanten mycket smal, 
oftast ej kringgående spetsen, och nerven skarpt mar¬ 
kerad, ofta bildande udd, alltid utlöpande i spetsen. 
*) Detta framgår tydligt redan af Reichenbachs afbildningar 
528 och 631 i Icones, Cyperoideæ. 
