14G 
talrikare inom en gifven rymd de korta rotgrenarna 
lios Coniferæ äro, dess fullständigare uppnås denna 
deras bestämmelse, bvilken blifver bäst tillgodosedd 
lios Araucaria , der på grund af ymnig förgrening 
korall-lika gyttringar af rotgrenar uppstå. De i södra 
hemisferen förekommande Cupressinece sakna denna 
rotbildning, men hafva der emot för annat ändamål 
tjenande förtjockningar af cellmembranen. De i norra 
hemisferen förekommande slägten af de grupper, som 
hafva sina flesta representanter söder om eqvatorn, 
hafva endast i modifierad grad ofvan anförda rotbild¬ 
ning. Norra hemisferens Taxineer och Abietineer sakna 
allt spår der till. Allt häntyder på, att rötternas ana¬ 
tomiska struktur hos de särsÉilda arterna inom denna 
växtgrupp och artens geografiska utbredning stå i ett 
bestämdt förhållande till h varandra, hvars orsaker 
torde vara att söka uti de klimatiska förhållanden, 
som rådde vid den tid, då dessa växter först uppträdde 
på jorden. 
2. Prof. P. W. C. Areschoug föredrog Om spiral- 
fiberceller i bladen af Sansevieria-arter, ur hvil¬ 
ket föredrag följande utdrag meddelas. 
Innanför den klorofyllförande grundväfnaden i 
bladen af alla de i Lunds botaniska trädgård befintliga 
Sansevieria-axterna ,, thyrsi flor a , seylanica och guianen- 
sis , finnes vattenväfnaden, som i den inre sidan mera 
närmar sig epidermis än i den yttre och hvars mäk¬ 
tighet successivt aftager såväl mot de tunnare blad¬ 
kanterna som mot bladets spets. Afven der bladets 
grundväfnad, såsom i insidan af bladets basala midtel- 
parti, saknar fårgadt innehåll, sträcker sig ej vatten¬ 
väfnaden ut till epidermis, utan är skild från denna 
genom vanligen 3—4 cellrader. I den basala delen 
af bladets midtelparti utgör ifrågavarande cellväfnad 
ett s. k. tegelstenformadt parenkym, hvars celler mer- 
