200 
pilionaceernas rotknölar, ocli framkastade då den åsig- 
ten, att dessa så egendomliga organ med all sanno¬ 
likhet vore att hänföra till de symbiotiska växtbild- 
ningar, som jag benämt phytodomatier (särskildt myco- 
domatier). Jag vill nn här angifva de närmare skälen 
för detta påstående, samt redogöra för några iaktta¬ 
gelser som jag åren 1884—85 gjorde på dessa rot¬ 
bildningar. 
Asigterna om dessa rotknölars uppkomst och be¬ 
tydelse hafva som bekant varit synnerligen många*). 
Den äldre åsigten att de skulle vara patologiska bild¬ 
ningar (Woronin, Ertksson, Frank, Prillieux m. fl.) 
har nu, och detta nog med rätta, fått vika för en 
motsatt. Frågan gäller numera att afgöra om ifråga¬ 
varande bildningar verkligen äro symbiotiska (om i 
dem ingår någon mikroorganism) eller icke (Brunchorst), 
och vidare, om de äro organ för transitoriska ägg- 
hviteupplag (Tschirch, Frank) eller för sjelfva bildan¬ 
det af ägghviteämnen (Brunchorst m. fl.) eller för 
båda delarne (de Vries, Schindler). 
Då jag vid undersökningen af åtskilliga rotknö¬ 
lar förmärkt, att stärkelsehalten äfvensom rikedomen 
på de bakterieliknande kropparne (” bakteroiderna ,” 
Brunchorst) vexlade under olika årstider, intog jag i 
Januari 1885 åtskilliga exemplar af Trifolium repens 
från gräsmattor här i Upsala. Dessa hade då några 
gröna blad, som tydligen bildats på senhösten. Huru¬ 
vida rotknölarne på bladlösa exemplar förhålla sig al- 
*) Da helt nyligen Tschirch i sitt omfattande arbete: 
Beiträge zur Kenntniss der Wurzelknöllchen der Legumino¬ 
sen (1) uti Berichte d. deutsch. Bot. Gesellshaft. 5 Jahrg. 
Heft 2 utförligt redogjort för frågans historiska del och äfven 
Sorauer i Bot. Centralbi. lemnat en sammanställning öfver 
hithörande nyare arbetem, uteslutes i detta referat den histo¬ 
rik, som i föredraget lemnades. 
