202 
och Berthold *) beskrifvit bos potatis stärkelsen, hvarest 
små sprickor från periferien mot centrum öfverallt bil¬ 
das. Berör ett stärkelsekorn med flere sidor andra 
korn (uti det sammansatta kornet) så kan en urhålk- 
ning bildas på hvilken som helst af dessa sidor, hvari 
en mängd olikformade kornrester bildas (hg. 3). Ut¬ 
tömmes cellinnehållet på objektglaset i en vattendroppe, 
så sjunka stärkelsekornen till botten, hvilket åter icke 
är fallet med bakteroiderna ; dessa kunna emellertid 
ofta finnas qvar till större eller mindre antal uti de 
djupare urhålkningarne på stärkelsekornen. 
De bakteroider, som här omtalas, hafva den form 
som hg. 4 visar **). De äro mycket genomskinliga, 
ej ljusbrytande och färgas ljust gula af klorzinkjod. 
De variera ej synnerligen till formen; till storleken 
åter kunna de vara ganska olika och det synes mig 
sannolikast att detta beror på en tillväxt under stär¬ 
kelseupplösningen . 
På några exemplar ■ af Trifolium repens , som in- 
togos i boningsrum i medio af Januari och någon tid 
fingo ligga i vatten, undergingo ”bakteroiderna” seder¬ 
mera åtskilliga förändringar, som synas mig anmärk¬ 
ningsvärda. I deras inre bildades småningom små 
ljusbrytande korn (hg. 5), som af klorzinkjod färgades 
brunröda. Dessa korn uppträdde först vid bakteroi¬ 
der nas trubbiga ända, men sedermera äfven på den 
motsatta och lade sig antingen i en rad eller bildade 
på here olika sätt anordnade, stundom stafformigt för¬ 
enade grupper (se hg. 5 o. 6). Deras storlek varie¬ 
rade ganska mycket och de tillväxa tydligen. Slutli¬ 
gen blef hela bakteroiden uppfyld af dylika korn (hg. 
*) J. Rein k e & G. Berthold, Die Zersetzung der Kar¬ 
toffel durch Pilze. Berlin 1879. 
**) Vid undersökningen har jag användt immersionslin- 
serna Zeiss K, och Leiz No 10. 
