203 
6), h varvid bakteroidens yttre form ofta betydligt 
förändrades. Yissa af rotknölarnes celler voro alldeles 
nppfylda af dessa korn och i dem kunde då knappast 
något af de ursprungliga bakteroiderna iakttagas. Ehuru- 
väl bildningssättet ofta erinrade om en endogen spor¬ 
bildning, tror jag dock icke att dessa korn äro sporer, 
ty någon groning har jag aldrig, trots upprepade för¬ 
sök, kunnat iakttaga. Jag anser det deremot högst 
sannolikt att de äro korn af något ägghviteämne (pro¬ 
tein eller casein?) som vid stärkelsekornens upplösning 
uppstått uti bakteroiderna, hvilka sålunda här *) skulle 
spela rolen af ett slags protein (ägghvite-) plastider. 
Under hvilken form qväfvet dervid tillföres bakteroi- 
den om såsom fritt qväfve (Hellriegel), i en organisk 
(Brunciiorst) eller i en oorganisk (de Vries) qväfve- 
förening, kan jag icke afgöra. Att den stärkelse, som 
i rotknölar ne hopas, endast skulle vara material för 
uppbyggandet af nya celler derstädes, synes mig min¬ 
dre antagligt, enär stärkelse förefinnes äfven sedan 
knölarnes tillväxt upphört. Jag anser derför i likhet 
med de Veies och Schindler att papilionaceernas rot¬ 
knölar hufvudsakligen äro organ för bildandet af 
ägghviteämnen, men att de äfven för längre eller 
kortare tid kunna herberg era dessa sålunda bildade ägg- 
hviteupplag. 
Förutom dessa bakteroider förefinnes äfven i knö- 
larne hos Trifolium — liksom hos de fleste papiliona- 
ceer — de trådlika bildningar (fig. 7) som af några 
uppfattats såsom svamphyfer, af andra såsom plasmodie- 
strängar, men hvilkas svampartade natur Frank nu¬ 
mera och Tschirch förneka. Såvidt jag kunnat se, är 
det vanligen först sedan dylika trådar framträdt i de 
*) Om nu dylika korn alltid bildas hos Trifolium repens 
och vid hvilken årstid de normalt uppträda, vågar jag icke 
afgöra. 
s 
