205 
protoplasma utan att alltid direkt kunna påvisas, så¬ 
som förhållandet är med Rozellci (och Woronia) då dess 
sporer inträngt uti en Saprolegnia-ceH *). 
6) att så väl ” trådarne” som ”bakteroiderna” onek¬ 
ligen äga en stor likhet med skilda stadier af vissa 
lägre svampar (Plasmodiophora , Vibrio , Clostridium m. fl.) 
7) att dylika bildningar eljest icke förekomma 
såsom normalt cell-innehåll i faner ogama celler. 
8) att en mutualistisk symbios mellan högre väx¬ 
ters rötter och lägre svampar under annan form ju 
förefinnes (Mycorrhiza), hvadan en symbios i dessa knö¬ 
lar icke vore enstaka stående. 
Jag anser derför att den af Wokonin först gifna 
tolkningen så till vida är rigtig, att i dessa knölar 
finnas kroppar af svampartad natur, och att sjelfva 
knölbildningen är ett uttryck af dessa rötters förmåga 
att i kampen för tillvaron så accomodera sig efter para¬ 
sits vamparnes inverkan, att dessa blifva växten till 
nytta. Möjligen har den hos vissa arter genom ärft¬ 
lighet blifvit inhärent. 
Förklaring* öfver flg*urerna. Tafl. 4, A. 
Fig. 1. Stärkelsekorn, med mindre urhålkningar, i 
hvilka ”bakteroider” finnas. 
Fig. 2. Nästan fullständigt urhålkadt stärkelsekorn 
med bakterioder. 
Fig. 3. Mer eller mindre upplösta, oregelbundna korn¬ 
rester. 
Fig. 4. Olika former och storlekar af bakteroider. 
(Huruvida de minsta, med ? betecknade äfven 
äro bakteroidformer, är osäkert.) 
*) A. Fischer Ueber d. Parasiten d. Saprolegnien och 
A. de Bary Vergleichende Morph, u. Biologie der Pilze pag. 424. 
