215 
sedt, två slags örtblad, îieml. undervattensblad och 
flytande blad. Undervattensbladen är o med hänsyn 
till formen af flere särskilda slag, neml. såsom extre¬ 
mer å ena sidan jemnbreda, skiflösa sådana, och å 
andra sidan tydligt skaftade med väl utvecklade rut- 
formiga skifvor, livartill kommer en särdeles fullstän¬ 
dig serie af mellanformer mellan dessa båda ytterlig¬ 
heter. Bilderna 4—9 visa i tvåfaldig förstoring un¬ 
dervattensblad af olika form, från de längst ned på 
skotten sittande jemnbreda till de längst upp, närmast 
under den flytande bladrosetten förekommande, i skaft 
och skifva skarpt differentierade bladen. Dessa bilder 
åskådliggöra äfven kärlsträngsförloppet i bladen *). 
Hos primordialbladen (bild 4) finnes blott en enda, 
ogrenad kärlsträng. I de närmast följande utsänder 
midtelkärlsträngen 3 eller 4 sidosträngar, af hvilka 
dock blott en enda går ut till bladets kant; se bild. 
5 och 6. Hos de derefter uppträdande blifva sido- 
strängarne flere, och de flesta af dessa nå ut till blad¬ 
kanten (bild 7). Skilnaden mellan skaft och skifva, 
som redan börjat framträda hos de i bild. 5 och 6 af- 
tecknade bladen, är här temligen tydlig *). Fullt tyd¬ 
lig blir denna skilnad hos de något högre upp sittande 
bladen, sådana som bild 8 visar dem. Skifvans kant 
är här tydligt tand ad (med tänderna på det för Trapa 
karakteristiska sättet två uddiga), och i hvarje tand ut¬ 
löper en eller två starka kärlsträngar. Slutligen, då 
man kommer till de undervattensblad, som sitta när¬ 
mast den simmande bladr o tetten, finner man att dessa 
nästan fullständigt antagit de flytande bladens form 
och inre byggnad; se bild 9. Enda anmärknings¬ 
värda skilnaden är den, att bladskaftet här ständigt 
bibehåller samma tjocklek som det från början egt, 
*) För att äfven de svagaste kärlsträngarne skulle blifva 
synbara, liafva bladen kalibehandlats samt teml. starkt mikro¬ 
skopisk förstoring användts. 
i 
