216 
under det att de flytande bladens skaft strax bakom 
skifvan få en spolformig uppsvallning, som bildas af 
luftrumsförande parenkym *) och tjenstgör som specielt 
simorgan. — Beträffande den tidpunkt, då dessa blad- 
skaftsuppsvällningar bildas, angifver Jäggi **) densamma 
till efter blomningstiden. Hos en del af de exemplar 
jag varit i tillfälle att undersöka har jag funnit denna 
J—s uppgift bekräftad. Hos andra åter har bildnin¬ 
gen af uppsvällningarne egt rum betydligt tidigare, 
neml. strax efter det bladskifvorna nått vattenytan 
och sålunda redan före blomningen. 
Beträffande örtbladens anordning må nämnas att 
de nedersta bladen på hvart och ett af de tre ur¬ 
sprungliga skotten regelmässigt sitta 2 och 2 motsatta 
hvarandra ***). Stundom finnes på livarje skott blott 
ett par sådana motsatta blad; stundom kunna 2 eller 
till och med 3 par förekomma. Alla de öfriga ört¬ 
bladen — såväl under vattens som de flytande — sitta 
strödda. 
De flytande bladen ega, i likhet med flytande 
blad i allmänhet, luftklyföppningar på sin öfre sida. 
Epidermis är bildad af små, oregelbundet fyr—sexkan- 
tiga celler och bland dessa förekomma klyföppningar 
i talrik mängd ****). Jemte dessa luftklyföppningar ega 
*) Af de allra flesta förf. beskrifvas dessa uppsvallningar 
oriktigt såsom ”ihåliga” eller såsom ”blåsor.” 
**) ;, Die Wassernuss, Trapa natans L und die Tribulus 
der Alten” von J. Jäggi. Zürich 1883. Sid. 4. 
***) Undantagsvis finner man på småhjertbladsskotten äf- 
ven de nedersta bladen strödda. — Hos ett exemplar bar jag 
sett de närmast hjertbladen befintliga örtbladen sitta tre i 
krans på hufvudskottet. 
“’■'**) Luftklyföppningarne på de flytande bladen observera¬ 
des redan af Barneoud. Egendomligt nog säger han (1. c. 
sid. 230) om dem, att de äro ytterligt få. 
