218 
beskaffenhet och anordning som de flytande bladens. 
Och detsamma gäller äfven om de djupare ned sittande 
bladen, så länge nemligen dessa ännu hafva skifva 
och skaft fullt tydligt differentierade samt skifvan af 
väsentligen samma form som de flytande bladens. Hos 
det i bild 8 återgifna bladet finnas talrika luftklyf- 
öppningar på „de yttre trefjerdedelarne af bladskifvans 
öfversida samt vattenklyföppningar på bladtänderna 
ofvanför de förtjockade kärlsträngsändarne. Der emot, 
då man kommer till de ännu längre ned sittande bla¬ 
den, hos hvilka skilnaden mellan skaft och skifva blir 
otydlig (bild 7—5) eller alldeles ingen (bild 4), då 
försvinna luftklyföppningarne helt och hållet. Vatten- 
klyföppningarne åter finnas q var hos alla örtblad, pri- 
mordialbladen inberäknade. Hos det blad, som är af- 
bildadt i fig. 7 finnas vattenklyföppningar ofvanpå de 
fem kärlsträngsändar, som visa de karakteristiska för- 
tjockningarne. Hos bild 6 och bild o finnas vatten- 
klyföppningsgrupper ofvanpå de två här förefintliga 
förtjockade kärlsträngsändarne. Men hos bild 6 finnas 
derjemte klyföppningsgrupper äfven på de två ställen 
på bladets venstra sida, som är o utmärkta af de bred¬ 
vidstående små pilarne. Dessa ställen, som påtagligen 
motsvara bladtänder hos blad af högre utveckling, ega 
således ännu qvar ett rudiment af den bladtänderna 
normalt tillkommande vattenaf sondringsapparaten, i det 
att några få (4) klyföppningar här ännu finnas, under 
det att de till klyföppningarne ledande kärlsträngarne 
saknas. Äfven hos de allra längst ned sittande, sva¬ 
gast utvecklade örtbladen — sådana som bild 4 visar 
dem — finnes i bladets topp, ofvanpå den förtjockade 
Marsilieerna, hjertblad hos Ranunculus aquatilis samt örtblad 
bos Callitriche-arterna af sektionen Eucallitriche; samt af det 
senare slaget bos Callitriche verna och C. autumnalis, Hippuris 
vulgaris, Ranunculus aquatilis ocb R. divaricatus samt Hotto- 
nia palustris. 
