259 
Hvorledes de nævnte Dannelser, de tre Forhöi- 
ninger og Zigzaglinien opstaar, fremgaar tydeligt nok 
allerede af ovenstaaende Forholde sammenstillede med 
Tilvæxtforholdene hos Græssenes Blad og Stammer. 
Som bekjendt ere Tilvæxtzonerne saavel for Bladske¬ 
der som Stammer intercalære og umiddelbart ovenfor 
Nodi. De myge og svage Tilvæxtzoner beskyttes af 
de udenfor værende ældre Bladskeder, som ere tem¬ 
melig stive paa Grund af sine mere udviklede meka¬ 
niske Vævsystem. Disse ydre Bladskeder ere betyde¬ 
ligt længere, end de indenfor værende Bladskeder og 
Blade, saaledes at paa et bestemt Sted vil den ydre 
Bladskede omfatte indtil nogle Centim. Längde af det 
indenfor kommende Blads sammenrullade Plade. Der¬ 
som vi nu forudsætte, at under nogen Tid ingen Til- 
væxt finder Sted, da vil altsaa en Del af det indre 
Blads Plade rage ud af den omsluttende Bladskede, 
og da denne Del er grön, vil den under Tiden assi¬ 
milere og Assimilationsprodukterne skulle for en Del 
föres nedad for at bidrage til Væxten i den nedre 
Del af Bladskeden og Internodiet, hvor Tilvæxten 
hovedsagelig foregaar. 
Der indtræffer da her et lignende Forhold, som 
naar man binder et stærkt Baand om en Stamme ; der 
vil danne sig en Forhöining over Baandet, da en Del 
af Næringsstifimmen ikke kan passere forbi, men bli¬ 
ver hindret og fremkalder Tilvæxt paa den övre Side. 
Men da nu det sammenrullede Blad ogsaa trykkes 
ovenfor selve Bladskedens Aabning, saa maa denne 
Tilvæxt hovedsagelig foregaa paa den Side, hv^r Tryk¬ 
ket er mindst og dette vil selvfölgelig være der, hvor 
det sammenrullede Blad har sin trekantede Aabning.. 
Ved selve den omgivende Bladskedes Aabning er al¬ 
tid trangere end nedenfor, hvorfor ogsaa paa dette 
Sted Cellernes Væxt hindres mest og den omtalte Zig- 
zaglinie fremkommer. 
