14 
med ståndare. Likaså bildar sig på honaxet, isynnerhet 
under mulna, fuktiga somrar, mellan hanblommorna här 
och der ett frökorn med lång pistill. Men i båda fallen 
synas tydligt öfvergångarne. Anthererna i blommorna på 
honaxet innehålla sällan fullständigt utbildadt frömjöl och 
Mays-kornen på hanaxel bestå till största delen af kött¬ 
aktiga fjäll, liknande en lök. Om dessa sistnämnda hade 
varit inneslutna med stora täckblad, såsom hela det femi¬ 
nina axet, så skulle dessa fjäll bestämdt hafva förenat sig 
till en sammanhängande massa, till riktiga mays-korn, och 
de förstnämnda (de masculina blommorna på fruktaxet) 
skulle hafva utbildat fullkomligt frömjöl, om de icke hade 
varit omslutna af täckblad. Det är här ställningen och 
förhållanden, som bestämma hvad som af knoppbildningen 
skall metamorphoseras till frömjöl eller till fröknoppar. 
Såsom ombildningen af de knoppar, som höra till fila- 
mentbladen och de som höra till karpellbladen sker på 
två olika alldeles motsatta sätt, hos de förstnämnda på 
spetsen af filamenten, fritt i ljus och luft, hos de sed- 
nare inom rummet, som bildas af de sammanväxta kar¬ 
pellbladen: så är ock bestämningen af dessa metamor— 
phoserade knoppar olika och motsvara dessa här två 
olika kön. 
Bladens metamorphos i blomman är således a) till 
blomfoder , b) till blomkrona , c) till filamentblad , d) till 
karpellblad. Knopparne, som tillhöra dessa blad, eller 
skulle sitta i deras vinkel, uppträda hos blomfodret van¬ 
ligtvis som nektarglandler, hos kronblad äro de af dem 
absorberade, hos filamentblad uppträda de som anthere 
och hos karpellblad såsom fröknoppar. 
Så obetydliga de här framställda rättelserna af meta- 
morphos-läran också må synas: de förändra likväl helt 
och hållet densamma i grundbegreppet, emedan nu knop¬ 
pen icke bladet framställer sig såsom växtens väsentliga 
del. Knoppens metamorphos har metamorphos-läran hit¬ 
tills alldeles förbisett. 
Upsala i Januari 1856. 
