Hvad äter de underliggande bergarterne (Roches sou- 
jacentes) beträffar och deras inflytande pä vegetationen, 
har just deraf uppkommit den stora strid som för när¬ 
varande pågar företrädesvis emellan Continentens växt¬ 
geografer. Denna strid är ej obetydlig *— Botanister och 
Kemister i mängd äro deltagare deri, och om det än ej 
torde förgå ett årtionde förrän denna fråga hunnit lösning 
tdl någondera partens förmån, så torde dock äfven för 
oss striden ega intresse. De arbeten, som de sednare 
åren i dessa ämnen äro utgifne blott rörande Tyskland 
och Frankrike äro en stor mängd, och jag måste hänvisa 
till originalarbelet, samt sednare utgifne arbeten i denna 
väg der de anföras. Bland dessa intaga måhända Ungers 
och von Mohls arbeten, båda under titel: Ueber den Ein- 
fluss des Bodens &c. förnämsta rummet. 
M an torde kunna urskilja 2:ne olika theorier, hvilka 
äro de hufvudsakligasle i denna strid. 
Den kemiska theorien — påstår, alt växterna äro be¬ 
roende och framkallade af jordlagrens kemiska bestånds¬ 
delar hvarpå de växa, och att vegetationeu är ett uttryck 
af dessä beståndsdelars tillvaro i jordlagren. Dessa för¬ 
fattare urskilja Kalkväxter , Kiselväxter , Humusväxter , Ler - 
jordsväxter , m. fl. 
Den physiska theorien — påstår åter att jordlagrens 
kemiska beståndsdelar äro underordnade de jordbildande 
lagrens physiska beskaffenhet och mekaniska fördelning; 
samt alt dessa egenskaper hos jordytan just äro de som 
betinga vegetationen. „ 
Denna theoris förfaktare medgifva visserligen exi- 
stencen af växter som företrädesvis förekomma på kalkrika 
och kiselrika jordmåner, men anse deras uppträdande icke 
betingadt af jordens kalk- eller kiselhalt, utan af de phy¬ 
siska förhållanden dessa ämnen framkalla i jordlagren. 
Det gifves visserligen ännu en tredje åsigt — hvilken 
doek alltmera försvunnit från stridsfältet — nemligen den 
att hvarje geologiska formation eller bildning skulle hysa 
för sig egendomliga växtarter. / 
Flertalet af växtgeografer och äfven 3 grikulturkenfi- 
ster hysa i mer eller mindre mån den kemiska theorierrj 
den physiska åter ett vida mindre antal, men tyckes 
