45 
eller mindre soeiella natur. Schnizlein oeb Frickhinger 
uti ett likartadt arbete öfver: Die Yegetations-Yerhältnisse 
der Flussgebieten der Wörnilz und Altrniibl — Nördlingen 
1848 — liafva sökt med 2:ne jenite hvarandra anförda 
zifFror uttrycka dessa förhållanden. Mig tyckes likväl att 
dessa talförhållanden öro af löga nytta, och att man hel- 
dre bör kunna använda de af mig korteligen föreslagne 
termerne täckande och strödde (se Bot. Not. 1851, pag. 
122), och li vari ill jag någon gång hoppas få återkomma. 
Yäxtarternes utbredning beror af sä många stations-fö r— 
hållanden, hvilka med zifFror hvarken kunna eller böra 
betecknas; t. ex. i ett bergland måsle flere berg växt- 
individer förekomma än i en slättrakt, i ett skogigt eller 
ett sumpigt land skogs- och vattenväxter i allmänhet vara 
talrikare än annorstädes, ruderat- och åkerväxter till in¬ 
divider vara talrikare i ett mera odladt land, o. s. v. 
Att uttrycka dessa förhållanden i zifFror tror jag på allvar 
få skulle önska medgifva. 
Med mycken fägnad har jag vidare funnit, i öfver- 
ensslämmelse med mina åsigler, Thurmann bortresonera 
ur växttopografien nyttan och bruket af att angifva växt— 
familjernes relativa artantal, eller de vanliga bråktalen af 
familjernes representanter, hänvisande detta till den egent¬ 
liga växtgeografien, der det är på sin plats. Se pag. 28. 
Yigtigast anser åter Th. att urskilja de mest » karak¬ 
teristiska » vaxterne för hvarje trakt; genom alt frånskilja 
de odlade , de mer eller mindre sannolikt förvildade , de 
rent af införde och naturaliserade m. fl. kan man mer 
eller mindre fullständigt urskilja den indigena Horan, och 
genom att åter fråndraga de för lokaliteterne allmänna 
(t. ex. kärrens, skogarnes, åkrarnes &c.) erhåller man lätt 
de för trakten » karakteristiska » arterne. Ehuru författaren 
härvidlag i allmänhet öfverensslämmer med det åskåd¬ 
ningssätt jag anfört i Bot. Notiser 1851, pag. 122—123, 
så hade jag dervid mycket att anföra, om ej min öfver— 
sigt af detta arbete torde anses för vidlyftig ändå. 
Bag; 30 och följ. fortfar Thurmann: »Efter alt på 
delta sätt hafva framdragit de karakteristiska dragen af 
en trakts vegetation, kan man jemföra den ena traktens 
vegetation med den andra, för alt framställa olikheterna 
