48 
6. c. Oligopsammique — ofullkomligt psammogena, t. ex. 
vissa Graniter och Gråvackor, Flysch &c. 
samt slutligen en medelklass kallad 
7. Pelo-psammogena bergarter, t. ex. grusig Lera, qvarts- 
förande Porfyr, kalinbildande Granit &c. 
»Bergarterne af deséa 7 klasser bilda, till följe af 
deras mer eller mindre benägenhet att sönderdelas, ett 
tunnare eller magligare lager af sönderdelnings-produkter 
(detritus), som sednare utgöra växternes matjord. Allt 
i öfrigt lika, lemna de fullkomligt pelogena, de psammo— 
gena och de pelo-psammogena, mest detritus; de halft 
pelogena och halft psammogena något mindre; dessa 3 
kallas med ett gemensamt namn: Eugeogena (d. v. s. lätt— 
matjord—bildande). De ofullkomligt pelogena och ofull¬ 
komligt psammogena, föga eller nästan ingen detritus, 
hvarföre de kallas: Dysgeogena (svårt-matjord-bildande).» 
»Till de eugeogena höra således företrädesvis: Mer¬ 
gel- och renare Lerarter, Qvartssand, Sandstensarter, san¬ 
dig Dolomit , sandblandade Leror, vittrande Granit och 
Gneissarter &c.» 
»Till de dysgeogena åter: Täta Kalk st ens ar t er, vissa 
Basaltarler, Porfyr, Granit, Gråvacka, Flysch, och en del 
Dolomit, m. fl.» 
»Återkallar man vidare i minnet hvad som förut 
nämnts om dessa bergarters kemiska sammansättning, er¬ 
hållas följande resultater: 
l:o Jordmåner hvaruti Kiselsyra förherrskar under form 
af Qvarts, äro oftast fullkomligt psammogent eugeogena. 
2:o Jordmåner hvari kolsyrad Kalk förherrskar, oftast ofull¬ 
komligt pelogent dysgeogena . 
3:o Jordmåner, hvari den kiselsyrade Lerjorden förherrskar 
eller hvaruti kiselsyran icke är alskiljd i form af 
qvarts, äro slutligen antingen dysgeogena, eller halft 
pelogent eugeogena, men aldrig psammogena, samt 
4:o Blandade jordmånerne äro ofta psammogena eller 
pelogena, men oftast pelo-psammogena. 
Det gifves derföre icke en noggrann öfverensstäm- 
melse emellan den kemiska naturen och det mekaniska 
tillståndet af det detritus som utgör jordmanens samman¬ 
sättning.» 
