56 
Kap. 18 innehåller en revy öfver de fiesta botaniska 
arbeten som kommit till författarens kännedom, och hvari 
han dels utvisar huruledes de i mer eller mindre mån 
haft bergens eller jordmånernes physiska förhållanden för 
ögonen; dels äfven bekämpar deras åsigter som i allmän¬ 
het tillskrifvit jördens kemiska beståndsdelar orsaken till 
växtarternes topografiska fördelning. Bland de äldre är 
det Wahlenberg, De Candolle d. ä., Schouw, samt Wat- 
son och Mohl m. fl. som synas haft med författaren mera 
öfverensslämmande åsigter. 
Unger uti sitt arbete: Einfluss des Bodens , — och 
med honom en stor mängd äldre och yngre författare, 
alla mig likväl ty värr obekante, med undantag af Schnitz- 
leins och Frickhingers förut citerade arbete, — hafva i 
mer eller mindre mån hysande kemiska theorien, uti jor¬ 
dens beståndsdetar sökt orsaken och förklaringen öfver 
växternes fördelning. Men att dömma af de facta dessa 
sednare författare framställt, och sättet för tillämpningen 
af kemien till förklaringarne, visar denna tbeori sig ej 
särdeles rekommenderande; såsom t. ex. bland säkra Kalk — 
utvisare (Kalkzeiger) anföras: Cotoneaster vulgaris; Liba¬ 
notis montana; Laserpitium latifolium; Elymus europeus; 
Asplenium tricliomanes *)! m. fl. och bland Kalkantydare 
(Kalkdeuter) sådane som Anemone hepatica; Pulsatilla vul¬ 
garis; Rubus saxatilis; Convallaria polygonatuml m. fl. — 
bland Lerantydare: Fragaria collina; Lappa major, tomen- 
tosa, minor; Scorzonera humilis; Veronica arvensis; Phrag- 
miles communis! m. fl. — Dessa torde tjena till exempel 
på denna theoris användbarhet under våra förhållanden. 
Thurmann lemnar Också en särdeles läsvärd kritik af detta 
arbete: 2:a Delen, pag. 509, till hvilken jag torde få 
hänvisa läsaren, då min uppsats endast egentligen afser 
att framställa Thurmanns åskådningssätt. 
Det torde äfven vara nödvändigt att här upplysa, 
att Thurmann alldeles icke förnekar eller på ringaste vis 
bestrider de kemiska beständsdelarnes nödvändighet, och 
stora inflytande för växtarternes näring och existence. 
Detta är et^ särskildt förhållande, men hvilket kemiska 
*) Detta sednare fruktar jag dock vara tryckfel, och böra heta 
Aspl. viride, men anföres i floran såsom tillhörande Kalkfelsen. 
