79 
L. Fr. Wahlenb.; likval är Agrostis vulgaris lika allmän 
i Jukkasjärwi, som i andra Lappmarker. Uti Hartmans 
andra upplaga af Scand. Fl. antages Agr. stolonifera gå 
till Gestrikland. Uti Hartmans tredje upplaga utslräckes 
gränsen för Agr. stolonifera till Wermland. Först i fjerde 
upplagan utsträckes gränsen för Agr. stolonifera till Lapp¬ 
land, i anledning af några exemplar, från Karesuando, 
meddelade af undertecknad. Det är likväl mycken tvifvel 
underkastadt, huruvida den form, som finnes så allmänt 
i Karesuando, är den verkliga Agr. stolonifera. Om man 
nemligen antager, att denna form är den verkliga Agr. 
stolonifera Reeentiorum, så måste man derjemte antaga, 
att Agr. vulgaris och stolonifera utgöra en enda art, 
emedan de former, som finnas här i norden, verkligen 
sammanflyta, hvarom man kan blifva öfverlygad, när man 
följer Agrostis vulgaris på spåren, och betraktar de olika 
formerna, på olika jordmån. Här i norden, hvarest åkrar- 
ne sällan trädas, har Agr. vulgaris innästlat sig som ogräs 
i åkrarne, och der växer den naturligtvis frodigt, emedan 
åkern är väl gödd; men med frodigheten följer också 
alla delars frodigare utveckling. Roten blir krypande, 
men icke såsom i södra och medlersta Sverige, med rot¬ 
skott eller stoloner ofvan jord, utan under jord, hvarvid 
blad uppskjuta ifrån den krypande roten. De på den 
vanliga Agr. vulgaris knappt synliga bladsnärpen, »ligula», 
utvecklas på denna form, och ehuru endast Agr. vul¬ 
garis står rundt omkring åkern, på åkerrenarne, tVor man 
sig bafva en fullkomlig Agrostis stolonifera, såsom ogräs 
i den gödda åkern. Dock måste man göra den slut¬ 
satsen, att denna fortn, hvilken vi må kalla Agrostis 
vulgaris »repens», icke är annat än Agrostis vulgaris, all— 
denslund Agrostis stolonifera icke förekommer i hela 
trakten, och är icke anmärkt af mig, norr om ,H ernösand. 
Af samma beskaffenhet är den i Karesuando anmärkta 
Agr. stolonifera (Hn. 6. & Læst. loc. paral. pag. (§. 4.) 
213. Not.), hvilken har kortare snärp, än den vanliga 
Agr. stolonifera, men längre än vulgaris. Denna form 
har en mycket lång och under jorden krypande rot, 
hvarifrån blad uppstiga här och der. Denna form har 
visserligen det kännemärke, som vanligen tillägges Agr. 
