\ 
125 
trubbig som Sph. laxifolii och nästan omärklig känt, torra 
ännu mera tätt liggande öfver hvarandra, mindre vågiga 
och ej krusiga* Fruktgrenarne, boiti upptill under fruk- 
terna äro uppsvällda till en ring, utgå 5—-6 från toppen 
af stjelken, äro tjockare, raka eller utåt böjda och endast % 
Vi —V 2 tum långa med lökformigt tegellagda blad, 5—9 
till antalet, hvilka alla hafva nästan samma form, rundadt 
trubbiga och nästan okantade med cellerna Utan spiral¬ 
trådar. Frukten är i förhållande till växten större och 
elliptisk med vidare mynning. Växer på sanka stränder 
af skogskärr, hvarest den ofta till hälften af sin längd 
höjer sig öfver vattenytan. 
Radula aquilegia Tayl. 
Diagn. Stjelken utan rottrådar , oordentligt pinngre~ 
nig; grenarne vinkelrätt utstående; bladen knappt nående 
in pä hvarandra, den öfre fliken något uppstående , från 
smal basis bredt äggrundt-rundade, på ofre sidan konvex, 
den undre tätt tryckt till den öfre, 6 gånger mindre , 
qvadratisk Spetsig, nedtill uppsvälld; ( perich . blad a/långa, 
nedböjda , kalken utdraget omvändt konisk , hoptryckt med 
tvärhuggen, helbräddad mynning , enligt Syn. Hepat.) Fig. x 
Hook. Brit. Jungerm., t. 81, f. 19. 
Syn. Junger mannia complanata L. p. minor Hook. 1. c. 
Jungerm . compl. p. rupes tris Schleich. 
Växer på fuktiga klippor vid Seljeland på Island, 
Irland (ymnig), Schweilz och Aucklands-öarna i trakten 
af Eldslandet. Hos oss funnen endast steril vid Laforsen 
i Helsingland bland Dichelyma falcatum Myr. af Kandida¬ 
terna R. F. Fristedt och O. Ch. Lovén. 
I Europa finnas ~ endast 2 arler af slagtet Radula , 
hvilka kunna åtskiljas genom följande kännetecken: 
1. R. complanata Dum. 
Tufvor täta, grön- eller blekgula. Stjelk n. pinn- 
grenig med i */> rät vinkel utstående grenar. Bladens 
öfre flikar tält tegellagda, n. platta och n. cirkelrunda; 
de undre 4 gånger mindre, tätt tilltryckta mot de öfre, 
qvadratiska och trubbiga, vanligen med rottrådsbildning 
på midten af undre sidan. Perichæt. blad runda, upp- 
