130 
i 
Hela den bafsdel, som vi nu gifva namn af Sar- 
gassosjön, betäckes af blott en enda alg-art, Sar gassum 
bacciferum Ag Denna flyter vid ytan oeh ligger ej dju¬ 
pare an omkring en fot, samt är fint förgrenad. Den 
bar ett spädt_ulseende genom denna sin täta förgrening, 
hvilken tillsammans bildar en tratt af 1 till 1 '4 fots 
genomskärning, hvars öfversla kant utgöres af de litet 
öfver ytan uppstickande toppbladen. Afståndel mellan 
bladen är 6 a 8 linier. Deras längd är 1 — 3 tum, 
bredden lika mänga linier. De äro jemnbredt lancett— 
lika, hvasst sågade och spetsiga. I bladvecken sitter på 
ett linielångt trindt skaft en blåsa, som i spetsen bär en 
utvidgning af bladets form, eller ock i dess ställe ett 
rudiment dertill. Dessa blåsor äro särdeles talrika och 
gifva växten ett eget utseende. De äro af en mindre 
ärtas storlek, då de äro fullvuxna, men ju högre upp 
mot toppen, desto smärre äro de, ända till ett knapp- 
nålshufvuds storlek. Växten är i topparne gulgrönt brun, 
hvilken färg nedåt öfvergår till lefverbrun. 
Då man inträder i denna hafsdel och växten börjar 
förekomma i större ymnighet, blir man högeligen för¬ 
vånad öfver det utseende, hafvet antager. Såsom stän¬ 
digt vexlande tvärlinier i den cirkel, hvars periferi är 
horizonten, utsträcka sig öfver hafsytan jemnlöpande, 
lefverbruna strimmor af Sargasso. De ofantliga dyningar- 
ne stiga och falla vinkelrätt mot vinden, och tvärsöfver 
dem, i samma riktning som vinden, ligga dessa strim¬ 
mor, inneslutande otaliga individer af vår omnämnde art. 
Skådespelet blir ännu mer hänförande, när, såsom någon 
gäng händer, dyningen och vinden ligga i samma rikt¬ 
ning, i synnerhet om dertill dyningarnes inbördes afstånd 
är ungefär lika stort som Sargassoradernas. Ett sådant 
fenomen inträffade, då jag passerade härigenom. Vid sitt 
stigande höjde dyningen dem på sin spets och hela haf¬ 
vet antog, förut och akterut om fartyget, en jemn lefver¬ 
brun färg. Den sjönk, och åter var hafvet rent, såsom 
man finner det på andra ställen. Stundom, såsom fallet 
är vid stiltjen, förena sig plantorna, alltefter stiltjens lång¬ 
varighet, i större eller mindre fläckar, ehuru jag å min 
genomresa ej observerade större än af 15 alnars bredd 
