155 
gasso lil! ryggalagt 15 grader eller inemot 200 geogr. mil 
i bredd och 5 grader i längd. Vinden bade varit stå—^ 
ende sydlig, och som dessa rader uppkomma genom 
dennas inverkan och sargassons utsträckning beror på 
vindens ihållighet och riktning, torde detta vara dess 
nordligaste punkt vid denna longitud. Den bredd, inom 
hvilken den förekommer, uppgifves olika af författarne, 
men vanligtvis variera uppgifterna på ett par grader norr- 
eller söderut. Hvad dess längd beträffar bestämmeg den 
oek något olika. Humboldt omtalar en fucusbank mellan 
Bermudas- och Bahama-öarne, men hvilken, skall vara 
särdeles sporadisk. Johnston bar ock i sin stora physi— 
kaliska atlas upptagit Sargassosjön mellan 2 — 49” v. fr. 
Ferro. Enligt samma författare skulle den mellan 2° och 
27° innehafva en bredd mellan 18°,—-29° n. hr., men 
vid 27° v. 1. afsmalnar den hastigt till blott niondedelen 
af sin förra bredd, men vidgar sig sedan småningom, och 
bildar likasom ett klubblikt bälte, som framgår mot Ber— 
mudas-öarne. En följeslagare åt norra vändkretsen, så¬ 
som en ofantlig brygga mellan Azorerna och Westindien, 
mellan Gamla och Nya Verklen. 
Frågan om Sargassons ursprungliga växtplats har 
varit starkt omtvistad. Kanske till större delen förledda 
af dess vanligen trattlika form och förbiseende alla de 
andra formerna, hvarunder den ock förekommer, såsom 
då den ar hoptofvad som en hötolt, hafva flere för¬ 
fattare velat antaga den som en ursprungligen sim¬ 
mande växt. Humboldt antog, att den komme från 
klippor i hafsbottnen och Agardh tyckes hafva afgjort 
frågan, då han *) säger, att han eger växten »affixam». 
Vid min genomresa kunde jag ej se något talande 
skäl hvarföre man skulle anse den vara en ursprung¬ 
ligen simmande växt. Nedtill slutar^ växten vanligen 
med en svartbrun spets, stundom med, stundom utan 
märken efter afryckning. Stundom är denna spets sned- 
skuren, likasom efter en klyfning i en förgrening, stun¬ 
dom jemnskuren och afspetsad, likasom småningom för¬ 
tärd. Stundom lyckades det mig ej alt få reda på 
*) Spec. Gen. <5e Ord. Algarum I, p. 344. 
